# Az Európai Unió C 230/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 230 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. július 14. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 230

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. július 14.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | Az EGSZB 503. plenáris ülése (2014. december 10–11.) |
| 2015/C 230/01 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés mint a helyi, vidékfejlesztési, városi és városkörnyéki fejlesztést célzó 2014–2020 közötti kohéziós politika egyik eszköze (feltáró vélemény az EU Tanácsának görög elnöksége felkérésére) | 1 |
| 2015/C 230/02 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégia (feltáró vélemény) | 9 |
| 2015/C 230/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Az EU repülőtereinek kapacitása (feltáró vélemény az Európai Bizottság felkérésére) | 17 |
| 2015/C 230/04 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A gazdasági és monetáris unió kiteljesítése – Az adópolitika szerepe (saját kezdeményezésű vélemény) | 24 |
| 2015/C 230/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Szerkezetváltás az európai csomagolóiparban (saját kezdeményezésű vélemény) | 33 |
| 2015/C 230/06 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A faipari ágazat hozzájárulása a szénegyensúlyhoz (saját kezdeményezésű vélemény) | 39 |
| 2015/C 230/07 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Az európai film a digitális korszakban (saját kezdeményezésű vélemény) | 47 |
| 2015/C 230/08 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A civil társadalom Oroszországban (saját kezdeményezésű vélemény) | 52 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Az EGSZB 503. plenáris ülése (2014. december 10–11.)

2015/C 230/01

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés mint a helyi, vidékfejlesztési, városi és városkörnyéki fejlesztést célzó 2014–2020 közötti kohéziós politika egyik eszköze (feltáró vélemény az EU Tanácsának görög elnöksége felkérésére)

1

2015/C 230/02

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégia (feltáró vélemény)

9

2015/C 230/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Az EU repülőtereinek kapacitása (feltáró vélemény az Európai Bizottság felkérésére)

17

2015/C 230/04

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A gazdasági és monetáris unió kiteljesítése – Az adópolitika szerepe (saját kezdeményezésű vélemény)

24

2015/C 230/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Szerkezetváltás az európai csomagolóiparban (saját kezdeményezésű vélemény)

33

2015/C 230/06

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A faipari ágazat hozzájárulása a szénegyensúlyhoz (saját kezdeményezésű vélemény)

39

2015/C 230/07

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Az európai film a digitális korszakban (saját kezdeményezésű vélemény)

47

2015/C 230/08

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A civil társadalom Oroszországban (saját kezdeményezésű vélemény)

52

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG |
| | Az EGSZB 503. plenáris ülése (2014. december 10–11.) |
| 2015/C 230/09 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kutatás és innováció: a megújuló növekedés forrásai (COM(2014) 339 final – SWD(2014) 181 final) | 59 |
| 2015/C 230/10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások (COM(2014) 368 final) | 66 |
| 2015/C 230/11 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – A szellemitulajdon-jogok érvényesítésére vonatkozó megújított konszenzus felé:uniós cselekvési terv (COM(2014) 392 final) | 72 |
| 2015/C 230/12 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Fehér könyv – A vállalkozások közötti összefonódások uniós ellenőrzésének javítása (COM(2014) 449 final) | 77 |
| 2015/C 230/13 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Unió munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos 2014–2020-as stratégiájáról (COM (2014) 332 final) | 82 |
| 2015/C 230/14 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Erőforrás-hatékony lehetőségek az építőiparban (COM(2014) 445 final), A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Úton a körkörös gazdaság felé: zéró hulladék” program Európa számára (COM(2014) 398 final), valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv, a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv, a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv, az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK irányelv, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelv, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2012/19/EU irányelv módosításáról (COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD)) | 91 |
| 2015/C 230/15 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Zöld cselekvési terv a kkv-k számára a környezeti kihívások üzleti lehetőséggé formálásának lehetővé tételéről (COM(2014) 440 final), valamint A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Zöld foglalkoztatás kezdeményezés: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása (COM(2014) 446 final) | 99 |
| 2015/C 230/16 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A tengerfelügyeleti hatóságok közötti együttműködés révén elérhető jobb helyzetismeret: további lépések az EU tengeri területeire kiterjedő közös információmegosztási környezet keretében (COM(2014) 451 final) | 107 |
| 2015/C 230/17 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő érvényesítésének stratégiája (közlemény) (COM(2014) 389 final) | 112 |
| 2015/C 230/18 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Törökországból származó mezőgazdasági termékeknek az Unióba történő behozataláról (kodifikált szöveg) (COM(2014) 586 final – 2014/0272 (COD)) | 117 |
| 2015/C 230/19 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Törökországból származó mezőgazdasági termékeknek az Unióba történő behozatalára vonatkozó egyes engedmények felfüggesztéséről (kodifikált szöveg) COM(2014) 593 final – 2014/0275 (COD) | 118 |
| 2015/C 230/20 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, baromfihúsra, búzára és kétszeresre, korpára, korpás lisztre és más maradékra előírt egyes uniós vámkontingensek megnyitására és kezelésére vonatkozó rendelkezésekről (kodifikált szöveg) (COM(2014) 594 final – 2014/0276 COD) | 119 |
| 2015/C 230/21 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (COM(2014) 614 final – 2014/0285 COD) | 120 |
| 2015/C 230/22 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre Az Európai Gazdasági Közösség és az Izlandi Köztársaság között létrejött megállapodásban előírt védintézkedésekről (kodifikált szöveg) (COM(2014) 308 final – 2014/0160 (COD)) | 121 |
| 2015/C 230/23 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a kivitelre vonatkozó közös szabályokról (kodifikált szöveg) (COM(2014) 322 final – 2014/0167 (COD)) | 122 |
| 2015/C 230/24 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a behozatalra vonatkozó közös szabályokról (kodifikált szöveg) (COM(2014) 321 final – 2014/0166 (COD)) | 123 |
| 2015/C 230/25 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (átdolgozás) (COM(2014) 323 final – 2014/0168 (COD)) | 124 |
| 2015/C 230/26 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egyes harmadik országokból származó textiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának közös szabályairól (átdolgozás) (COM(2014) 345 final – 2014/0177 (COD)) | 125 |
| 2015/C 230/27 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő uniós eljárások megállapításáról (kodifikált szöveg) (COM(2014) 341 final – 2014/0174 (COD)) | 126 |
| 2015/C 230/28 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a WTO Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után az Unió által hozható intézkedésekről (kodifikált szöveg) (COM(2014) 317 final – 2014/0163 (COD)) | 127 |
| 2015/C 230/29 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról (kodifikált szöveg) [COM(2014) 374 final – 2014/0190 (COD)] | 128 |
| 2015/C 230/30 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (kodifikált szöveg) COM(2014) 660 final – 2014/0305 (COD) | 129 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

Az EGSZB 503. plenáris ülése (2014. december 10–11.)

2015/C 230/09

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kutatás és innováció: a megújuló növekedés forrásai (COM(2014) 339 final – SWD(2014) 181 final)

(COM(2014) 339 final – SWD(2014) 181 final)

59

2015/C 230/10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások (COM(2014) 368 final)

(COM(2014) 368 final)

66

2015/C 230/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – A szellemitulajdon-jogok érvényesítésére vonatkozó megújított konszenzus felé:uniós cselekvési terv (COM(2014) 392 final)

(COM(2014) 392 final)

72

2015/C 230/12

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Fehér könyv – A vállalkozások közötti összefonódások uniós ellenőrzésének javítása (COM(2014) 449 final)

(COM(2014) 449 final)

77

2015/C 230/13

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Unió munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos 2014–2020-as stratégiájáról (COM (2014) 332 final)

(COM (2014) 332 final)

82

2015/C 230/14

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Erőforrás-hatékony lehetőségek az építőiparban (COM(2014) 445 final), A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Úton a körkörös gazdaság felé: zéró hulladék” program Európa számára (COM(2014) 398 final), valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv, a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv, a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv, az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK irányelv, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelv, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2012/19/EU irányelv módosításáról (COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD))

(COM(2014) 445 final),

(COM(2014) 398 final),

(COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD))

91

2015/C 230/15

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Zöld cselekvési terv a kkv-k számára a környezeti kihívások üzleti lehetőséggé formálásának lehetővé tételéről (COM(2014) 440 final), valamint A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Zöld foglalkoztatás kezdeményezés: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása (COM(2014) 446 final)

(COM(2014) 440 final),

(COM(2014) 446 final)

99

2015/C 230/16

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A tengerfelügyeleti hatóságok közötti együttműködés révén elérhető jobb helyzetismeret: további lépések az EU tengeri területeire kiterjedő közös információmegosztási környezet keretében (COM(2014) 451 final)

(COM(2014) 451 final)

107

2015/C 230/17

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő érvényesítésének stratégiája (közlemény) (COM(2014) 389 final)

(COM(2014) 389 final)

112

2015/C 230/18

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Törökországból származó mezőgazdasági termékeknek az Unióba történő behozataláról (kodifikált szöveg) (COM(2014) 586 final – 2014/0272 (COD))

(COM(2014) 586 final – 2014/0272 (COD))

117

2015/C 230/19

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Törökországból származó mezőgazdasági termékeknek az Unióba történő behozatalára vonatkozó egyes engedmények felfüggesztéséről (kodifikált szöveg) COM(2014) 593 final – 2014/0275 (COD)

COM(2014) 593 final – 2014/0275 (COD)

118

2015/C 230/20

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, baromfihúsra, búzára és kétszeresre, korpára, korpás lisztre és más maradékra előírt egyes uniós vámkontingensek megnyitására és kezelésére vonatkozó rendelkezésekről (kodifikált szöveg) (COM(2014) 594 final – 2014/0276 COD)

(COM(2014) 594 final – 2014/0276 COD)

119

2015/C 230/21

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (COM(2014) 614 final – 2014/0285 COD)

(COM(2014) 614 final – 2014/0285 COD)

120

2015/C 230/22

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre Az Európai Gazdasági Közösség és az Izlandi Köztársaság között létrejött megállapodásban előírt védintézkedésekről (kodifikált szöveg) (COM(2014) 308 final – 2014/0160 (COD))

(COM(2014) 308 final – 2014/0160 (COD))

121

2015/C 230/23

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a kivitelre vonatkozó közös szabályokról (kodifikált szöveg) (COM(2014) 322 final – 2014/0167 (COD))

(COM(2014) 322 final – 2014/0167 (COD))

122

2015/C 230/24

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a behozatalra vonatkozó közös szabályokról (kodifikált szöveg) (COM(2014) 321 final – 2014/0166 (COD))

(COM(2014) 321 final – 2014/0166 (COD))

123

2015/C 230/25

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (átdolgozás) (COM(2014) 323 final – 2014/0168 (COD))

(COM(2014) 323 final – 2014/0168 (COD))

124

2015/C 230/26

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egyes harmadik országokból származó textiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának közös szabályairól (átdolgozás) (COM(2014) 345 final – 2014/0177 (COD))

(COM(2014) 345 final – 2014/0177 (COD))

125

2015/C 230/27

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő uniós eljárások megállapításáról (kodifikált szöveg) (COM(2014) 341 final – 2014/0174 (COD))

(COM(2014) 341 final – 2014/0174 (COD))

126

2015/C 230/28

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a WTO Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után az Unió által hozható intézkedésekről (kodifikált szöveg) (COM(2014) 317 final – 2014/0163 (COD))

(COM(2014) 317 final – 2014/0163 (COD))

127

2015/C 230/29

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról (kodifikált szöveg) [COM(2014) 374 final – 2014/0190 (COD)]

[COM(2014) 374 final – 2014/0190 (COD)]

128

2015/C 230/30

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (kodifikált szöveg) COM(2014) 660 final – 2014/0305 (COD)

COM(2014) 660 final – 2014/0305 (COD)

129

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Az EGSZB 503. plenáris ülése (2014. december 10–11.)

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/1

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés mint a helyi, vidékfejlesztési, városi és városkörnyéki fejlesztést célzó 2014–2020 közötti kohéziós politika egyik eszköze

(feltáró vélemény az EU Tanácsának görög elnöksége felkérésére)

(2015/C 230/01)

| Előadó: | Roman HAKEN |
| --- | --- |

Előadó:

Roman HAKEN

2014. április 2-án Theodoros N. Sotiropoulos, Görögország Európai Unió melletti állandó képviseletének elnöke a görög elnökség nevében felkérte az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy dolgozzon ki feltáró véleményt a következő tárgyban:

A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés mint a helyi, vidékfejlesztési, városi és városkörnyéki fejlesztést célzó 2014–2020 közötti kohéziós politika egyik eszköze.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2014. november 18-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 11-i ülésnapon) 133 szavazattal 2 ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB megállapítja, hogy az elmúlt húsz év során a LEADER megközelítés bebizonyította életképességét. Segítette a vidéki szereplőket a régiójukban rejlő hosszú távú potenciál felmérésében, valamint hatékony és eredményes eszköznek bizonyult a fejlesztési politikák végrehajtásában. Az Európai Bizottság az Urban, URBACT, EQUAL uniós kezdeményezések, valamint a helyi Agenda 21, a Transition Towns és a területi foglalkoztatási paktumok keretében szintén támogatta ezt a projektfinanszírozásra szolgáló partnerségi módszert. Ennek eredményeképpen jelent meg a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés (ismert angol rövidítéssel: CLLD – Community-Led Local Development), amely a – bizonyos értelemben átmeneti változást képviselő – LEADER megközelítés frissített változata. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB megállapítja, hogy az elmúlt húsz év során a LEADER megközelítés bebizonyította életképességét. Segítette a vidéki szereplőket a régiójukban rejlő hosszú távú potenciál felmérésében, valamint hatékony és eredményes eszköznek bizonyult a fejlesztési politikák végrehajtásában. Az Európai Bizottság az Urban, URBACT, EQUAL uniós kezdeményezések, valamint a helyi Agenda 21, a Transition Towns és a területi foglalkoztatási paktumok keretében szintén támogatta ezt a projektfinanszírozásra szolgáló partnerségi módszert. Ennek eredményeképpen jelent meg a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés (ismert angol rövidítéssel: CLLD – Community-Led Local Development), amely a – bizonyos értelemben átmeneti változást képviselő – LEADER megközelítés frissített változata.

| 1.2. | A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés szubregionális szinten alkalmazandó sajátos eszköz, amely helyi szinten kiegészíti az egyéb fejlesztési támogatásokat. Képes arra, hogy mobilizálja és bevonja a helyi közösségeket és szervezeteket az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megteremtésébe. Erősíti a területi kohéziót, és lehetővé teszi más egyedi szakpolitikai célkitűzések megvalósítását is harmadik országokból való partnerekkel fenntartott kapcsolatok keretében. Lehetővé teszi az európai strukturális és beruházási alapok révén egy fenntartható növekedés kialakítását, például új, minőségi munkahelyek és vállalkozások létrehozásával, és magába foglalja azokat a tevékenységeket, melyeket a helyi szereplők az éghajlatváltozás és a fenntartható fejlődés terén végeznek, összhangban az Európa 2020 stratégiával. |
| --- | --- |

1.2.

A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés szubregionális szinten alkalmazandó sajátos eszköz, amely helyi szinten kiegészíti az egyéb fejlesztési támogatásokat. Képes arra, hogy mobilizálja és bevonja a helyi közösségeket és szervezeteket az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megteremtésébe. Erősíti a területi kohéziót, és lehetővé teszi más egyedi szakpolitikai célkitűzések megvalósítását is harmadik országokból való partnerekkel fenntartott kapcsolatok keretében. Lehetővé teszi az európai strukturális és beruházási alapok révén egy fenntartható növekedés kialakítását, például új, minőségi munkahelyek és vállalkozások létrehozásával, és magába foglalja azokat a tevékenységeket, melyeket a helyi szereplők az éghajlatváltozás és a fenntartható fejlődés terén végeznek, összhangban az Európa 2020 stratégiával.

| 1.3. | A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztést minél gyorsabban „SMART” eszközzé kell alakítani, hogy a helyi közösségek támogatást kapjanak a gazdasági és társadalmi válságból történő kilábaláshoz, és helyreálljon az Európai Unió politikájába vetett bizalom. Az új Európa 2020 stratégiával összhangban a hangsúlyt az innovatív projektekre, az új, minőségi munkahelyekre és vállalatokra kell helyezni, erősíteni kell az éghajlatváltozás kezelésére irányuló intézkedéseket, továbbá támogatni kell a fenntartható fejlődést és a társadalmi beilleszkedést. A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés olyan újfajta partnerséget jelent, melynek célja a társadalmi innovációs fejlesztések támogatása. |
| --- | --- |

1.3.

A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztést minél gyorsabban „SMART” eszközzé kell alakítani, hogy a helyi közösségek támogatást kapjanak a gazdasági és társadalmi válságból történő kilábaláshoz, és helyreálljon az Európai Unió politikájába vetett bizalom. Az új Európa 2020 stratégiával összhangban a hangsúlyt az innovatív projektekre, az új, minőségi munkahelyekre és vállalatokra kell helyezni, erősíteni kell az éghajlatváltozás kezelésére irányuló intézkedéseket, továbbá támogatni kell a fenntartható fejlődést és a társadalmi beilleszkedést. A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés olyan újfajta partnerséget jelent, melynek célja a társadalmi innovációs fejlesztések támogatása.

| 1.4. | A tagállamok többsége a partnerségi megállapodások keretében fogadta el a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztést, ami a helyi fejlesztés mai jelentőségéről tanúskodik (1). Ezt a többoldalú irányítást az európai strukturális és beruházási alapok révén ki kellene terjeszteni az összes finanszírozott tevékenységre, meghatározva adott esetben az alapok kötelező felhasználásának a szintjét (minimum 5 %). Az EGSZB támogatja, hogy az EU összes tagállama kezdje el fokozatosan használni ezt az eszközt, a partnerség elvére és a bevált gyakorlatok cseréjére alapozva. |
| --- | --- |

1.4.

A tagállamok többsége a partnerségi megállapodások keretében fogadta el a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztést, ami a helyi fejlesztés mai jelentőségéről tanúskodik (1). Ezt a többoldalú irányítást az európai strukturális és beruházási alapok révén ki kellene terjeszteni az összes finanszírozott tevékenységre, meghatározva adott esetben az alapok kötelező felhasználásának a szintjét (minimum 5 %). Az EGSZB támogatja, hogy az EU összes tagállama kezdje el fokozatosan használni ezt az eszközt, a partnerség elvére és a bevált gyakorlatok cseréjére alapozva.

| 1.5. | Az EGSZB örömmel fogadja, hogy 2014-ben a Tanács görög és olasz elnöksége nagy jelentőséget tulajdonít a kohéziós politikának, amely a fenntartható fejlődés ösztönzésének és a jelenlegi európai gazdasági válságból való kilábalásnak egyik értékes eszköze. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB örömmel fogadja, hogy 2014-ben a Tanács görög és olasz elnöksége nagy jelentőséget tulajdonít a kohéziós politikának, amely a fenntartható fejlődés ösztönzésének és a jelenlegi európai gazdasági válságból való kilábalásnak egyik értékes eszköze.

| 1.6. | Az EGSZB arra számít, hogy jelen vélemény is támpontként fog szolgálni a (többek között európai bizottsági forrásokból finanszírozott) kísérleti projektek megvalósításához, amelyek célja a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés célszerűségének igazolása ott, ahol jelenleg nem alkalmazzák, azaz mindenekelőtt a városkörnyéki és különösen városi területeken jellemző körülmények között, valamint a felhasználási perspektívák kibővítése. Az EGSZB támogatja, hogy a CLLD-t a 2014–2020-as időszakban az összes alap keretében és mind a vidéki, mind a városi területeken alkalmazzák ott, ahol érdeklődnek e módszer iránt. A két demokrácia – a képviseleti és a részvételi – kombinációja a cél. Röviden egy olyan eszközről van szó, amely lehetővé teszi, hogy az egyes közigazgatások képviselői partnerségek formájában együttműködjenek a szervezett civil társadalommal és a polgárokkal. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB arra számít, hogy jelen vélemény is támpontként fog szolgálni a (többek között európai bizottsági forrásokból finanszírozott) kísérleti projektek megvalósításához, amelyek célja a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés célszerűségének igazolása ott, ahol jelenleg nem alkalmazzák, azaz mindenekelőtt a városkörnyéki és különösen városi területeken jellemző körülmények között, valamint a felhasználási perspektívák kibővítése. Az EGSZB támogatja, hogy a CLLD-t a 2014–2020-as időszakban az összes alap keretében és mind a vidéki, mind a városi területeken alkalmazzák ott, ahol érdeklődnek e módszer iránt. A két demokrácia – a képviseleti és a részvételi – kombinációja a cél. Röviden egy olyan eszközről van szó, amely lehetővé teszi, hogy az egyes közigazgatások képviselői partnerségek formájában együttműködjenek a szervezett civil társadalommal és a polgárokkal.

| 1.7. | Az EGSZB szerint helyénvaló lenne lehetővé tenni a helyi közösségek, vagyis a polgárok, a gazdasági és társadalmi partnerek, a nonprofit jellegű nem kormányzati szervezetek és a helyi önkormányzatok számára, hogy részt vegyenek például a településüket érintő helyi fejlesztési stratégiákban a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszerének segítségével. A vidéki területeken gyűjtött LEADER-tapasztalatokból kiindulva az is fontos, hogy konkrét tartalommal töltsük meg a közösségek szintjén irányított helyi városfejlesztés fogalmát, hogy a városok és a polgárok tudatában legyenek annak, milyen intézkedéseket lehet majd javasolni a CLLD keretében a városokban. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB szerint helyénvaló lenne lehetővé tenni a helyi közösségek, vagyis a polgárok, a gazdasági és társadalmi partnerek, a nonprofit jellegű nem kormányzati szervezetek és a helyi önkormányzatok számára, hogy részt vegyenek például a településüket érintő helyi fejlesztési stratégiákban a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszerének segítségével. A vidéki területeken gyűjtött LEADER-tapasztalatokból kiindulva az is fontos, hogy konkrét tartalommal töltsük meg a közösségek szintjén irányított helyi városfejlesztés fogalmát, hogy a városok és a polgárok tudatában legyenek annak, milyen intézkedéseket lehet majd javasolni a CLLD keretében a városokban.

| 1.8. | Az EGSZB sajnálattal állapítja meg, hogy a közigazgatás gyakran – a módszer hatásosságának ellenére – idegenkedik a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszerétől. Feltétlenül olyan stratégiát kell választani, melynek keretében az érintettek megfelelő tájékoztatást és útmutatást kapnak, továbbá amely konkrétan a hatóságokat célozza meg, hogy ki lehessen használni ezt az alkalmat a helyi fejlesztési stratégiák kialakítására és megvalósítására. Az ilyen csoportokon belül elért „eredmények tulajdonjogának” kérdése rendkívül fontos a hosszú távú fejlesztési stratégiák stabilitásához és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához. Az eszköz sikeréhez minden (európai, nemzeti, regionális és helyi) szinten politikai támogatásra van szükség. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB sajnálattal állapítja meg, hogy a közigazgatás gyakran – a módszer hatásosságának ellenére – idegenkedik a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszerétől. Feltétlenül olyan stratégiát kell választani, melynek keretében az érintettek megfelelő tájékoztatást és útmutatást kapnak, továbbá amely konkrétan a hatóságokat célozza meg, hogy ki lehessen használni ezt az alkalmat a helyi fejlesztési stratégiák kialakítására és megvalósítására. Az ilyen csoportokon belül elért „eredmények tulajdonjogának” kérdése rendkívül fontos a hosszú távú fejlesztési stratégiák stabilitásához és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához. Az eszköz sikeréhez minden (európai, nemzeti, regionális és helyi) szinten politikai támogatásra van szükség.

| 1.9. | Az EGSZB úgy véli, hogy mind a szociális és gazdasági partnereket, mind a szervezett civil társadalmat nagyobb mértékben be kell vonni a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztésbe, és ennek egyik feltétele az e szerep betöltéséhez szükséges kapacitásaik erősítése. A polgárok érdekei és igényei tényleges képviseletének az alapját a fenti partnereknek a közigazgatási partnerségekben való részvétele jelenti. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB úgy véli, hogy mind a szociális és gazdasági partnereket, mind a szervezett civil társadalmat nagyobb mértékben be kell vonni a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztésbe, és ennek egyik feltétele az e szerep betöltéséhez szükséges kapacitásaik erősítése. A polgárok érdekei és igényei tényleges képviseletének az alapját a fenti partnereknek a közigazgatási partnerségekben való részvétele jelenti.

| 1.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztést mint regionális politikai innovációt sem helyi szinten, sem a tagállamok némelyikében, sem pedig a szóban forgó módszert esetlegesen alkalmazni képes szereplőket egybegyűjtő platformokban nem ismerik eléggé. Ahhoz, hogy előmozdítsuk a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztésnek mint új eszköznek az uniós politikák keretében történő alkalmazását, részletes értékelő elemzést kell készítenünk arról, hogy az egyes tagállamok hogyan közelítik meg ezt a kérdést, illetve ajánlásokat kell kidolgoznunk a CLLD sikeres alkalmazásához. Egy ily módon elkészített tanulmány nemcsak a bevált gyakorlatokat tartalmazza majd, de a jövőben elkerülendő kudarcokról is beszámol. Az EGSZB szívesen részt venne e tanulmány kidolgozásában az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a Tanács és a Régiók Bizottság illetékes szolgálataival közösen. A tanulmány alapul szolgálhatna egy a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztéssel foglalkozó közös munkacsoport, és egyben intézményközi fórum felállításához. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB úgy véli, hogy a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztést mint regionális politikai innovációt sem helyi szinten, sem a tagállamok némelyikében, sem pedig a szóban forgó módszert esetlegesen alkalmazni képes szereplőket egybegyűjtő platformokban nem ismerik eléggé. Ahhoz, hogy előmozdítsuk a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztésnek mint új eszköznek az uniós politikák keretében történő alkalmazását, részletes értékelő elemzést kell készítenünk arról, hogy az egyes tagállamok hogyan közelítik meg ezt a kérdést, illetve ajánlásokat kell kidolgoznunk a CLLD sikeres alkalmazásához. Egy ily módon elkészített tanulmány nemcsak a bevált gyakorlatokat tartalmazza majd, de a jövőben elkerülendő kudarcokról is beszámol. Az EGSZB szívesen részt venne e tanulmány kidolgozásában az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a Tanács és a Régiók Bizottság illetékes szolgálataival közösen. A tanulmány alapul szolgálhatna egy a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztéssel foglalkozó közös munkacsoport, és egyben intézményközi fórum felállításához.

| 1.11. | A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztést illetően az EGSZB az alábbi szempontokat támogatja:






  a) | több alapot felhasználó finanszírozás – a cél a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés megközelítésének a folytatása és megerősítése egy több alapot felhasználó finanszírozás keretében, amelyet Európában és az uniós programokban horizontális módon kell alkalmazni; továbbá erőfeszítéseket kell tenni a következő programozási időszak mielőbbi elindítása érdekében; |
| --- | --- | --- |

1.11.

A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztést illetően az EGSZB az alábbi szempontokat támogatja:

a)

több alapot felhasználó finanszírozás – a cél a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés megközelítésének a folytatása és megerősítése egy több alapot felhasználó finanszírozás keretében, amelyet Európában és az uniós programokban horizontális módon kell alkalmazni; továbbá erőfeszítéseket kell tenni a következő programozási időszak mielőbbi elindítása érdekében;

| b) | a gyakorlatok és megközelítések egységesítése – a helyi akciócsoportok működésének szabványosítása (2) és a bevált gyakorlatok megosztása révén elő kell segíteni a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés magas színvonalát az EU-ban, és mindent meg kell tenni a hiányosságok orvoslásáért, hogy a LEADER megközelítést földrajzi és tematikai értelemben is ki lehessen bővíteni, ami elengedhetetlen feltétele a LEADER/CLLD megközelítés sikeres működésének a különböző uniós programok keretében; |
| --- | --- |

b)

a gyakorlatok és megközelítések egységesítése – a helyi akciócsoportok működésének szabványosítása (2) és a bevált gyakorlatok megosztása révén elő kell segíteni a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés magas színvonalát az EU-ban, és mindent meg kell tenni a hiányosságok orvoslásáért, hogy a LEADER megközelítést földrajzi és tematikai értelemben is ki lehessen bővíteni, ami elengedhetetlen feltétele a LEADER/CLLD megközelítés sikeres működésének a különböző uniós programok keretében;

| c) | hálózatépítés és együttműködés – mindkét tényező alapfeltétel a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszerének megfelelő működéséhez; együttműködési projekteket kell végrehajtani a meglévő hálózatokban, létre kell hozni regionális, nemzeti és európai szintű hálózatokat. Fontos továbbá, hogy a hálózatok létrehozásának és működésének költségei (köztük a tagok hozzájárulásai) támogathatóak legyenek; |
| --- | --- |

c)

hálózatépítés és együttműködés – mindkét tényező alapfeltétel a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszerének megfelelő működéséhez; együttműködési projekteket kell végrehajtani a meglévő hálózatokban, létre kell hozni regionális, nemzeti és európai szintű hálózatokat. Fontos továbbá, hogy a hálózatok létrehozásának és működésének költségei (köztük a tagok hozzájárulásai) támogathatóak legyenek;

| d) | a megközelítés kiszélesítése – a cél, hogy a közösségek szintjén irányított fejlesztés módszerének alkalmazását támogassák, túllépve az Unió területi keretén, sőt túlmenve az Unió határain, például az előcsatlakozási vagy a fejlesztéspolitikai tárgyalások keretében; |
| --- | --- |

d)

a megközelítés kiszélesítése – a cél, hogy a közösségek szintjén irányított fejlesztés módszerének alkalmazását támogassák, túllépve az Unió területi keretén, sőt túlmenve az Unió határain, például az előcsatlakozási vagy a fejlesztéspolitikai tárgyalások keretében;

| e) | az eljárás egyszerűsítése – fontos, hogy e kisméretű testületeket helyi szinten ne bénítsák meg a túlzott adminisztratív terhek, és a jelentéstételi kötelezettség, ahol lehetséges, csak annyi legyen, amennyire szükség van ahhoz, hogy ne veszítse el a hitelességét. Mindenütt haladéktalanul el kell indítani azokat a programokat, amelyek információkat szolgáltatnak, és szemináriumokat kell szervezni, melyek hasznos tapasztalatcserékre nyújtanak alkalmat, és támogatják a helyi állami és magánszféra szereplőit; |
| --- | --- |

e)

az eljárás egyszerűsítése – fontos, hogy e kisméretű testületeket helyi szinten ne bénítsák meg a túlzott adminisztratív terhek, és a jelentéstételi kötelezettség, ahol lehetséges, csak annyi legyen, amennyire szükség van ahhoz, hogy ne veszítse el a hitelességét. Mindenütt haladéktalanul el kell indítani azokat a programokat, amelyek információkat szolgáltatnak, és szemináriumokat kell szervezni, melyek hasznos tapasztalatcserékre nyújtanak alkalmat, és támogatják a helyi állami és magánszféra szereplőit;

| f) | a szociális és gazdasági partnerek, valamint a civil társadalmi szereplők kapacitásainak erősítése, hogy minél több partner javasolhasson intézkedéseket a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztéshez, az e célra kijelölt időszak vége (azaz 2017. december 31.) előtt. |
| --- | --- |

f)

a szociális és gazdasági partnerek, valamint a civil társadalmi szereplők kapacitásainak erősítése, hogy minél több partner javasolhasson intézkedéseket a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztéshez, az e célra kijelölt időszak vége (azaz 2017. december 31.) előtt.

| 1.12. | A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszere nem csupán az ESZA alapok forrásaira alkalmazható tökéletesen, hanem (helyi, regionális és tagállami szintről származó) saját források átcsoportosítására is. Ezért fontos, hogy a fejlesztési stratégiák, a konkrét projektek és ezek végrehajtásának módozatai ne az előirányzott uniós finanszírozáshoz legyenek szabva, hanem a helyi közösség életminőségének változásaiból adódó tényleges szükségleteket tükrözzék. |
| --- | --- |

1.12.

A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszere nem csupán az ESZA alapok forrásaira alkalmazható tökéletesen, hanem (helyi, regionális és tagállami szintről származó) saját források átcsoportosítására is. Ezért fontos, hogy a fejlesztési stratégiák, a konkrét projektek és ezek végrehajtásának módozatai ne az előirányzott uniós finanszírozáshoz legyenek szabva, hanem a helyi közösség életminőségének változásaiból adódó tényleges szükségleteket tükrözzék.

| 1.13. | Az EGSZB lényegesnek tartja, hogy a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszerének alapvető elveit szigorúan betartsák. A helyi közösségek részvételével megvalósuló kiegyensúlyozott partnerségek szükségszerűen előzetes feltételei a támogatási források odaítélésének. A helyi fejlesztés csak akkor lehet hatékony, ha nem tűrjük a pusztán formális fellépést, amikor a helyi hatóságok a támogatások megszerzése érdekében deklarálják ugyan a partnerségi megközelítés alkalmazását, de ez a gyakorlatban nem valósul meg. Hatékony ellenőrző és felügyeleti rendszert kell kialakítani a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés elveinek eltorzítása ellen. |
| --- | --- |

1.13.

Az EGSZB lényegesnek tartja, hogy a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszerének alapvető elveit szigorúan betartsák. A helyi közösségek részvételével megvalósuló kiegyensúlyozott partnerségek szükségszerűen előzetes feltételei a támogatási források odaítélésének. A helyi fejlesztés csak akkor lehet hatékony, ha nem tűrjük a pusztán formális fellépést, amikor a helyi hatóságok a támogatások megszerzése érdekében deklarálják ugyan a partnerségi megközelítés alkalmazását, de ez a gyakorlatban nem valósul meg. Hatékony ellenőrző és felügyeleti rendszert kell kialakítani a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés elveinek eltorzítása ellen.

| 1.14. | Az EGSZB megállapítja, hogy az államháztartásokból kiinduló pénzmozgások átláthatósága, a közigazgatási szervek és a lakosság közötti nagyobb bizalom, valamint a beruházások hatékonysága nem csak a gazdasági válság időszakában tekintendő a szóban forgó eszköz nélkülözhetetlen jellemzőjének. Az ENSZ, az OECD és a Világbank mellett más intézmények is támogatják az ilyen partnerségi megközelítéseket. Kibővített megközelítésről van tehát szó, amely Európán kívül is támogatja a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszereinek alkalmazását, például a fejlesztési politikával kapcsolatos előcsatlakozási tárgyalások során, valamint az arra irányuló erőfeszítések keretében, hogy teljesítsük a fenntartható fejlődésre vonatkozóan 2015-re kitűzött ENSZ-célokat és betartsuk az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatban vállalt kötelezettségeket. |
| --- | --- |

1.14.

Az EGSZB megállapítja, hogy az államháztartásokból kiinduló pénzmozgások átláthatósága, a közigazgatási szervek és a lakosság közötti nagyobb bizalom, valamint a beruházások hatékonysága nem csak a gazdasági válság időszakában tekintendő a szóban forgó eszköz nélkülözhetetlen jellemzőjének. Az ENSZ, az OECD és a Világbank mellett más intézmények is támogatják az ilyen partnerségi megközelítéseket. Kibővített megközelítésről van tehát szó, amely Európán kívül is támogatja a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszereinek alkalmazását, például a fejlesztési politikával kapcsolatos előcsatlakozási tárgyalások során, valamint az arra irányuló erőfeszítések keretében, hogy teljesítsük a fenntartható fejlődésre vonatkozóan 2015-re kitűzött ENSZ-célokat és betartsuk az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatban vállalt kötelezettségeket.

| 1.15. | Az EGSZB felhívja a figyelmet azokra a kihívásokra, amelyek a következő időszakban a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés terén az adminisztratív költségek egyszerűsítése és korlátozása kapcsán felmerülhetnek. A következőkről van szó:






  a) | szakértőkből álló, alternatív és független döntéshozatali és/vagy békéltetői rendszerek vagy platformok létrehozása, hogy segítsék az operatív programok kezelő szervei és a különböző partnerek (a pénzügyi könyvvizsgálók feladatához hasonló szerepben, de nem pénzügyi területen) közötti esetleges konfliktusokból eredő adminisztratív és pénzügyi problémák gyors és egyszerű megoldását; |
| --- | --- | --- |

1.15.

Az EGSZB felhívja a figyelmet azokra a kihívásokra, amelyek a következő időszakban a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés terén az adminisztratív költségek egyszerűsítése és korlátozása kapcsán felmerülhetnek. A következőkről van szó:

a)

szakértőkből álló, alternatív és független döntéshozatali és/vagy békéltetői rendszerek vagy platformok létrehozása, hogy segítsék az operatív programok kezelő szervei és a különböző partnerek (a pénzügyi könyvvizsgálók feladatához hasonló szerepben, de nem pénzügyi területen) közötti esetleges konfliktusokból eredő adminisztratív és pénzügyi problémák gyors és egyszerű megoldását;

| b) | gyakorlati alkalmazása annak az elvnek, hogy a végrehajtó (köztük a nyomonkövetési jelentéseket ellenőrző) szervek a) a projektek konkrét megvalósításával, hatásaival, eredményeivel és hasznával, b) a kiadások megalapozottságával és c) a határidők betartásával foglalkoznak, nem pedig a szóban forgó eredmények eléréséhez vezető út részleteivel; |
| --- | --- |

b)

gyakorlati alkalmazása annak az elvnek, hogy a végrehajtó (köztük a nyomonkövetési jelentéseket ellenőrző) szervek a) a projektek konkrét megvalósításával, hatásaival, eredményeivel és hasznával, b) a kiadások megalapozottságával és c) a határidők betartásával foglalkoznak, nem pedig a szóban forgó eredmények eléréséhez vezető út részleteivel;

| c) | az adott területen több ajánlattevő által benyújtott „integrált projektekre” vonatkozó felhívásokat is közzé kell tenni (az EQUAL mechanizmushoz hasonlóan); |
| --- | --- |

c)

az adott területen több ajánlattevő által benyújtott „integrált projektekre” vonatkozó felhívásokat is közzé kell tenni (az EQUAL mechanizmushoz hasonlóan);

| d) | pénzügyi téren módosítani kell a szabálytalanság eddigi definícióját, valamint a költségvetési fegyelem megsértése fogalmának értelmezését, vagyis:






  — | ne értékeljük aránytalanul szigorúan a „néhány eurós”, csekély jelentőségű eseteket: ne ellenőrizzék és ne nevezzék szabálytalannak azokat az eseteket, ahol nem megfelelően könyveltek, vagy ahol például 10 (vagy 40) eurónál alacsonyabb összegek hiányoznak, |
| --- | --- | --- |

d)

pénzügyi téren módosítani kell a szabálytalanság eddigi definícióját, valamint a költségvetési fegyelem megsértése fogalmának értelmezését, vagyis:

—

ne értékeljük aránytalanul szigorúan a „néhány eurós”, csekély jelentőségű eseteket: ne ellenőrizzék és ne nevezzék szabálytalannak azokat az eseteket, ahol nem megfelelően könyveltek, vagy ahol például 10 (vagy 40) eurónál alacsonyabb összegek hiányoznak,

| — | ugyanakkor, ha a kár kisebb összegű, mint helyreállításának költsége (akár a kedvezményezett, akár az ellenőrző szerv részéről), akkor nem kell vele foglalkozni, csak esetleg feljegyezni és hozzáadni más kisebb összegű károkhoz. |
| --- | --- |

—

ugyanakkor, ha a kár kisebb összegű, mint helyreállításának költsége (akár a kedvezményezett, akár az ellenőrző szerv részéről), akkor nem kell vele foglalkozni, csak esetleg feljegyezni és hozzáadni más kisebb összegű károkhoz.

| 1.16. | Az EGSZB más-más terminusok alkalmazását javasolja a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztési program különféle felhasználási módjaira, ahogy ez a vidéki helyi akciócsoportok és a helyi halászati akciócsoportok esetében megfigyelhető. A városi helyi akciócsoportokat illetően például a „városi partnerségek” megnevezést ajánljuk, a városi területen zajló közösségek szintjén irányított helyi fejlesztést illetően pedig a CLLD-U rövidítést. Ezáltal pontosítható lenne, milyen típusú területről van szó, és jobban elkülöníthetőek lennének a pénzmozgások és célterületeik. Javasoljuk egyben, hogy a sikeres LEADER program mintájára a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztéshez is keressünk új elnevezést – egy érdekes betűszót, amellyel minden szereplő könnyebben azonosul. Az elnevezés a promóciós kampány teljes jogú eleme, és a módszer neveként a „közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés” kifejezés „lábjegyzet” maradhat. |
| --- | --- |

1.16.

Az EGSZB más-más terminusok alkalmazását javasolja a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztési program különféle felhasználási módjaira, ahogy ez a vidéki helyi akciócsoportok és a helyi halászati akciócsoportok esetében megfigyelhető. A városi helyi akciócsoportokat illetően például a „városi partnerségek” megnevezést ajánljuk, a városi területen zajló közösségek szintjén irányított helyi fejlesztést illetően pedig a CLLD-U rövidítést. Ezáltal pontosítható lenne, milyen típusú területről van szó, és jobban elkülöníthetőek lennének a pénzmozgások és célterületeik. Javasoljuk egyben, hogy a sikeres LEADER program mintájára a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztéshez is keressünk új elnevezést – egy érdekes betűszót, amellyel minden szereplő könnyebben azonosul. Az elnevezés a promóciós kampány teljes jogú eleme, és a módszer neveként a „közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés” kifejezés „lábjegyzet” maradhat.

2.   A kérdéskör bevezetése: Mit tartalmaz és hogyan jött létre a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés eszköze? (LEADER program) – Háttér, következmények és az európai intézmények álláspontja

| 2.1. | A LEADER megközelítés alapvető elvei, azok hozzáadott értéke és alkalmazása a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszere keretében: |
| --- | --- |

2.1.

A LEADER megközelítés alapvető elvei, azok hozzáadott értéke és alkalmazása a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszere keretében:

2.1.1.   Területi megközelítés

A kisméretűként meghatározott területek tartós fejlődése érdekében a program hasznosítja az e területekben rejlő lehetőségeket. Figyelembe veszi az erős és gyenge pontjaikat, és a kidolgozott fejlesztési stratégia megfelel a valós igényeiknek. A területek határai rugalmasak, és nem kizárólag a közigazgatási határok alapján állapították meg őket.

2.1.2.   Alulról építkező megközelítés

A fejlesztési stratégiákra vonatkozó határozatok és a prioritások definiálása során nagy jelentőséget tulajdonítunk a területi adminisztráció és a lakosok szövetségének. A legalacsonyabb szintre helyezett hangsúly a program hét pontjának legfontosabb elemét jelenti. Utóbbi azonban nem kívánja a nemzeti felső szintet megkerülni, hanem inkább támogatni kívánja a két szint közötti cserét.

2.1.3.   Helyi akciócsoport

A program lényeges elemét képezi a helyi csoportok létrehozásának támogatása. A helyi csoportok feladata, hogy a közszférából, a magánszektorból és az önkéntes ágazatból érkező partnereket összekösse, és elérje, hogy a területfejlesztés irányvonalairól vitát folytassanak.

2.1.4.   Innovatív megközelítés

A program támogatja az innovációt. Termékek, eljárások, szervezetek és új piacok létrehozására törekszik. A helyi csoportok maximális rugalmasságának biztosítása lehetővé teszi az innováció fellendítését.

2.1.5.   Integrált és több ágazatot érintő megközelítés

A programra vonatkozó eljárások előírják, hogy hangsúlyt kell fektetni a különböző ágazatok integrációjára. A gazdasági, szociális és kulturális területek, valamint a környezeti kérdések koordinálására, majd az összprojektbe való integrálására törekszik.

2.1.6.   Hálózatépítés

A program támogatja a hálózatok létrehozását a résztvevők tapasztalatcseréje érdekében. Ezek a hálózatok vagy intézményi jellegűek, amikor az Európai Bizottság finanszírozza őket, vagy kevésbé formális jellegűek, amikor tagállami, területi és helyi szinten kerülnek kialakításra.

2.1.7.   Az együttműködés

A hálózatokon belüli tapasztalatcsere ugyanakkor nem a program által eltervezett együttműködés végső szakasza. A helyi csoportok közvetlenül együttműködhetnek egymással egy tematikus projekt keretében.

2.1.8.   Helyi ösztönzés

Ahhoz, hogy valódi munkát lehessen folytatni egy adott terület lakóival, nem elegendő tájékoztatni őket, hanem ki kell alakítani a kommunikációnak kedvező környezetet is, és erősíteni kell a lakosság bizalmát azzal kapcsolatban, hogy elképzeléseiket objektíven fogják értékelni és figyelembe venni.

| 2.2. | A Régiók Bizottsága„a CLLD-t a városi és vidéki területek harmonikus fejlesztése olyan kulcsfontosságú eszközének tekinti, amely megerősíti az arra való képességüket, hogy összeköttetéseket alakítsanak ki az őket körülvevő városkörnyéki és vidéki övezetekkel” (3). |
| --- | --- |

2.2.

A Régiók Bizottsága„a CLLD-t a városi és vidéki területek harmonikus fejlesztése olyan kulcsfontosságú eszközének tekinti, amely megerősíti az arra való képességüket, hogy összeköttetéseket alakítsanak ki az őket körülvevő városkörnyéki és vidéki övezetekkel” (3).

| 2.3. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság több véleményt is kidolgozott a partnerségben történő együttműködésről és részvételről, ezek közül néhányat a lábjegyzetben sorolunk fel (4). |
| --- | --- |

2.3.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság több véleményt is kidolgozott a partnerségben történő együttműködésről és részvételről, ezek közül néhányat a lábjegyzetben sorolunk fel (4).

| 2.4. | Az Európai Bizottság – a LEADER módszerrel szerzett tapasztalatok alapján – a következő dokumentumokat tette közzé a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés végrehajtása céljából: „Európai strukturális és beruházási alapok – iránymutatások a tagállamok és a programban részt vevő hatóságok számára – iránymutatások a kedvezményezettek számára – iránymutatások a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztésről” (5) és „Iránymutatások a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés érdekében az európai strukturális és beruházási alapok keretében” (6). |
| --- | --- |

2.4.

Az Európai Bizottság – a LEADER módszerrel szerzett tapasztalatok alapján – a következő dokumentumokat tette közzé a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés végrehajtása céljából: „Európai strukturális és beruházási alapok – iránymutatások a tagállamok és a programban részt vevő hatóságok számára – iránymutatások a kedvezményezettek számára – iránymutatások a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztésről” (5) és „Iránymutatások a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés érdekében az európai strukturális és beruházási alapok keretében” (6).

| 2.5. | Valódi proaktív tájékoztatási stratégia keretében hatékonyabban kell ezeket a dokumentumokat terjeszteni. Teret kell engedni a közösségek szintjén végzett helyi fejlesztések szereplőinek ülései számára is, melyek keretében szakértők bevonásával megvitathatják és összehasonlíthatják az EU különböző régióiban bevett megközelítéseket. Az ülésekhez szükséges infrastruktúrát rendelkezésre bocsáthatná például az EGSZB is. |
| --- | --- |

2.5.

Valódi proaktív tájékoztatási stratégia keretében hatékonyabban kell ezeket a dokumentumokat terjeszteni. Teret kell engedni a közösségek szintjén végzett helyi fejlesztések szereplőinek ülései számára is, melyek keretében szakértők bevonásával megvitathatják és összehasonlíthatják az EU különböző régióiban bevett megközelítéseket. Az ülésekhez szükséges infrastruktúrát rendelkezésre bocsáthatná például az EGSZB is.

3.   A vidéki térségek helyi akciócsoportjai és tevékenységük támogatása a 2014–2020 közötti időszakban – állami ellenőrzés alatt álló állami költségvetések

| 3.1. | A LEADER program alapegységei a helyi akciócsoportok. Ezek a helyi partnerséget hozzák létre, melynek keretében az ágazatok és az intézkedési területek arányos képviselete valósul meg. A helyi akciócsoportok jogi személyek, és irányítási, illetve döntéshozatali eljárásokkal rendelkeznek. Az Unióban a vidékfejlesztési programok és más, a LEADER-hez hasonló intézkedések által támogatottan 2  402 helyi akciócsoport működik, amelyek lefedik az EU 77 %-át (7), pontosabban a vidéki területek 90 %-át és az uniós lakosság több mint 50 %-át (8). |
| --- | --- |

3.1.

A LEADER program alapegységei a helyi akciócsoportok. Ezek a helyi partnerséget hozzák létre, melynek keretében az ágazatok és az intézkedési területek arányos képviselete valósul meg. A helyi akciócsoportok jogi személyek, és irányítási, illetve döntéshozatali eljárásokkal rendelkeznek. Az Unióban a vidékfejlesztési programok és más, a LEADER-hez hasonló intézkedések által támogatottan 2  402 helyi akciócsoport működik, amelyek lefedik az EU 77 %-át (7), pontosabban a vidéki területek 90 %-át és az uniós lakosság több mint 50 %-át (8).

| 3.2. | A LEADER megközelítés annyira hatékonynak bizonyult, hogy lehetőség szerint az EU teljes vidéki térségére ki kellene terjeszteni. Gondoskodni kell ugyanakkor a különböző tagállamokban székelő helyi akciócsoportok közötti nemzetközi együttműködést irányító szabályok összeegyeztethetőségéről. |
| --- | --- |

3.2.

A LEADER megközelítés annyira hatékonynak bizonyult, hogy lehetőség szerint az EU teljes vidéki térségére ki kellene terjeszteni. Gondoskodni kell ugyanakkor a különböző tagállamokban székelő helyi akciócsoportok közötti nemzetközi együttműködést irányító szabályok összeegyeztethetőségéről.

| 3.3. | A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó program javasolt prioritásai közé tartoznak többek között az alábbiak:






  a) | fiatalok vidéki környezetben – a cél a fiataloknak a központi területekről a vidéki térségekbe történő irányítása a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés révén, a vidéki térségek vonzerejének növelése a fiatalabb generációk számára, az információs technológiák fejlesztésének és elérhetőségének támogatása, valamint az oktatás előmozdítása; |
| --- | --- | --- |

3.3.

A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó program javasolt prioritásai közé tartoznak többek között az alábbiak:

a)

fiatalok vidéki környezetben – a cél a fiataloknak a központi területekről a vidéki térségekbe történő irányítása a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés révén, a vidéki térségek vonzerejének növelése a fiatalabb generációk számára, az információs technológiák fejlesztésének és elérhetőségének támogatása, valamint az oktatás előmozdítása;

| b) | a helyi gazdaság – a cél a helyi gazdaság fellendítése, a nem mezőgazdasági kisvállalkozások ösztönzése (például a kézművesség és a mikrovállalkozások felélesztésével), valamint a kis- és középvállalkozások támogatása; |
| --- | --- |

b)

a helyi gazdaság – a cél a helyi gazdaság fellendítése, a nem mezőgazdasági kisvállalkozások ösztönzése (például a kézművesség és a mikrovállalkozások felélesztésével), valamint a kis- és középvállalkozások támogatása;

| c) | a szociális vállalkozás – helyi szinten meg kell erősíteni azokban az innovatív ágazatokban, amelyek hatással vannak a munkahelyteremtésre és a fenntartható fejlődésre (ilyen például az idegenforgalom, a megújuló energiaforrások, valamint a kulturális és sporttevékenységek). Nagyon fontos, hogy a helyi, nemzeti és uniós érintettek, valamint a többi gazdasági partner a helyi gazdasági és társadalmi fejlődés kulcsfontosságú tényezőjeként ismerje el a szociális vállalkozást. Az uniós intézményeknek kampányokat kellene indítaniuk annak kiemelése céljából, hogy a szociális gazdaság mennyire hozzájárul a helyi fejlődéshez. Ezenkívül általános iránymutatásokat kellene meghatározni arra vonatkozóan, hogy a szociális vállalkozásokat bevonják a helyi fejlesztésre irányuló partnerségekbe. Az EGSZB ezért azt javasolja, hogy hozzanak létre szövetkezeteket és egyéb szociális vállalkozásokat állami és magán tanácsadó szolgálatok segítségével, amelyeket helyi vállalkozók és üzleti inkubátorházak támogatnak. Az EGSZB támogatja a helyi szociális vállalkozások, valamint a helyi és regionális közigazgatási szervek közötti partnerségek ösztönzését, amelyek a szükséges szolgáltatások nyújtására irányulnak (például a társadalmi befogadás, az oktatás területén); |
| --- | --- |

c)

a szociális vállalkozás – helyi szinten meg kell erősíteni azokban az innovatív ágazatokban, amelyek hatással vannak a munkahelyteremtésre és a fenntartható fejlődésre (ilyen például az idegenforgalom, a megújuló energiaforrások, valamint a kulturális és sporttevékenységek). Nagyon fontos, hogy a helyi, nemzeti és uniós érintettek, valamint a többi gazdasági partner a helyi gazdasági és társadalmi fejlődés kulcsfontosságú tényezőjeként ismerje el a szociális vállalkozást. Az uniós intézményeknek kampányokat kellene indítaniuk annak kiemelése céljából, hogy a szociális gazdaság mennyire hozzájárul a helyi fejlődéshez. Ezenkívül általános iránymutatásokat kellene meghatározni arra vonatkozóan, hogy a szociális vállalkozásokat bevonják a helyi fejlesztésre irányuló partnerségekbe. Az EGSZB ezért azt javasolja, hogy hozzanak létre szövetkezeteket és egyéb szociális vállalkozásokat állami és magán tanácsadó szolgálatok segítségével, amelyeket helyi vállalkozók és üzleti inkubátorházak támogatnak. Az EGSZB támogatja a helyi szociális vállalkozások, valamint a helyi és regionális közigazgatási szervek közötti partnerségek ösztönzését, amelyek a szükséges szolgáltatások nyújtására irányulnak (például a társadalmi befogadás, az oktatás területén);

| d) | egészséges élelmiszerek és regionális termékek előállítása; |
| --- | --- |

d)

egészséges élelmiszerek és regionális termékek előállítása;

| e) | a műszaki infrastruktúrák fejlesztése (például szennyvíztisztító telepek, beleértve az egyedi és a növényi szennyvíztisztítást); |
| --- | --- |

e)

a műszaki infrastruktúrák fejlesztése (például szennyvíztisztító telepek, beleértve az egyedi és a növényi szennyvíztisztítást);

| f) | átmenet az alacsony szén-dioxid kibocsátású, fenntartható társadalom felé. Ezt az elemet be lehetne építeni egyfelől a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztésnek a fenntartható fejlődéssel, a szén-dioxid-kibocsátással, az ellenálló képességgel, illetve a fenntartható fejlődésre és az éghajlatváltozásra vonatkozó európai uniós célkitűzések megvalósításával kapcsolatos mutatóiba és célkitűzéseibe, másfelől a fenntartható fejlődésre vonatkozóan 2015-re kitűzött ENSZ-célokba és az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatban vállalt kötelezettségekbe; |
| --- | --- |

f)

átmenet az alacsony szén-dioxid kibocsátású, fenntartható társadalom felé. Ezt az elemet be lehetne építeni egyfelől a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztésnek a fenntartható fejlődéssel, a szén-dioxid-kibocsátással, az ellenálló képességgel, illetve a fenntartható fejlődésre és az éghajlatváltozásra vonatkozó európai uniós célkitűzések megvalósításával kapcsolatos mutatóiba és célkitűzéseibe, másfelől a fenntartható fejlődésre vonatkozóan 2015-re kitűzött ENSZ-célokba és az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatban vállalt kötelezettségekbe;

| g) | a meglévő erőforrások hatékony felhasználása (például: nemzeti vidékfejlesztési hálózatok). |
| --- | --- |

g)

a meglévő erőforrások hatékony felhasználása (például: nemzeti vidékfejlesztési hálózatok).

4.   A városkörnyéki területek és a helyi halászati akciócsoportok – sajátos problémák

| 4.1. | A városok és a vidék keskeny határmezsgyéje alkalmas terület a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés hatékony megvalósítására. Az ilyen eszközök révén válaszolni lehet a terület működési változásaira, és számításba lehet venni az adott térség funkcionális kapcsolatait. Igen erős kapcsolat létezik a városok és a városkörnyéki vidéki térségek között, amely egyedi megközelítést érdemel. |
| --- | --- |

4.1.

A városok és a vidék keskeny határmezsgyéje alkalmas terület a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés hatékony megvalósítására. Az ilyen eszközök révén válaszolni lehet a terület működési változásaira, és számításba lehet venni az adott térség funkcionális kapcsolatait. Igen erős kapcsolat létezik a városok és a városkörnyéki vidéki térségek között, amely egyedi megközelítést érdemel.

| 4.2. | A városkörnyéki területek sajátos problémákkal (kihívásokkal) küzdenek, amelyek megoldhatók a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés révén. A főbb kihívások: a fenntartható mobilitás, egy szociálisan koherens társadalom kiépítése, a prioritások meghatározása a földhasználat terén. Városkörnyéki területről a 25  000-nél több lakosú városok esetében beszélhetünk. Megemlítendő ennek kapcsán az OECD és az Európai Bizottság RURBAN nevű közös kutatási projektje, amely a városok és a vidék közti formális és informális partnerségek, valamint az általuk a helyi fejlesztéshez tett hozzájárulás azonosítását és kiértékelését célozza (9). |
| --- | --- |

4.2.

A városkörnyéki területek sajátos problémákkal (kihívásokkal) küzdenek, amelyek megoldhatók a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés révén. A főbb kihívások: a fenntartható mobilitás, egy szociálisan koherens társadalom kiépítése, a prioritások meghatározása a földhasználat terén. Városkörnyéki területről a 25  000-nél több lakosú városok esetében beszélhetünk. Megemlítendő ennek kapcsán az OECD és az Európai Bizottság RURBAN nevű közös kutatási projektje, amely a városok és a vidék közti formális és informális partnerségek, valamint az általuk a helyi fejlesztéshez tett hozzájárulás azonosítását és kiértékelését célozza (9).

| 4.3. | A helyi fejlesztési megközelítést 2007 óta az Európai Halászati Alap keretében is alkalmazzák a halászközösségek fenntartható fejlődésének a helyi halászati akciócsoportokon (GALP) keresztül történő támogatására. |
| --- | --- |

4.3.

A helyi fejlesztési megközelítést 2007 óta az Európai Halászati Alap keretében is alkalmazzák a halászközösségek fenntartható fejlődésének a helyi halászati akciócsoportokon (GALP) keresztül történő támogatására.

5.   A városi területek – a lakosság mozgósítása és a helyi fejlesztés finanszírozásának biztosítása

| 5.1. | A városi területekre nem létezik kizárólagos definíció, csupán a tagállami és helyi szinten elterjedt szabályokra és szokásokra támaszkodhatunk. A vidéki területek esetében a maximális városméret jelenti a kritériumot: az ilyen városokban élők száma nem érheti el a 25  000 főt. Hasonló séma vonatkoztatható a városi területekre is (10  000 fős minimális és 1 50  000 fős maximális népességet írva elő). A közigazgatást az adott térségért felelős személyeknek kellene képviselniük, lehetőleg úgy, hogy a városok központi önkormányzatai együttműködnek bizonyos városrészekkel (pl. a kerületekkel, egy társadalmilag kirekesztett területtel vagy bizonyos problémákkal küzdő városnegyedekkel stb.). |
| --- | --- |

5.1.

A városi területekre nem létezik kizárólagos definíció, csupán a tagállami és helyi szinten elterjedt szabályokra és szokásokra támaszkodhatunk. A vidéki területek esetében a maximális városméret jelenti a kritériumot: az ilyen városokban élők száma nem érheti el a 25  000 főt. Hasonló séma vonatkoztatható a városi területekre is (10  000 fős minimális és 1 50  000 fős maximális népességet írva elő). A közigazgatást az adott térségért felelős személyeknek kellene képviselniük, lehetőleg úgy, hogy a városok központi önkormányzatai együttműködnek bizonyos városrészekkel (pl. a kerületekkel, egy társadalmilag kirekesztett területtel vagy bizonyos problémákkal küzdő városnegyedekkel stb.).

| 5.2. | Ötletforrásként szolgálhat (10) egyes városok konkrét tapasztalata, amelyet az URBACT II operatív programban, az ismeretek fejlesztésére irányuló európai platformban (11) (és rövid ideig: a városfejlesztési platformban) való részvételük során szereztek. A Transition Towns és a permakultúra-közösségek tapasztalatait is meg kell említeni, amelyek keretében EU-szerte több ezer helyi közösség sikerrel támogatta a közösségek szintjén irányított fenntartható fejlesztést. |
| --- | --- |

5.2.

Ötletforrásként szolgálhat (10) egyes városok konkrét tapasztalata, amelyet az URBACT II operatív programban, az ismeretek fejlesztésére irányuló európai platformban (11) (és rövid ideig: a városfejlesztési platformban) való részvételük során szereztek. A Transition Towns és a permakultúra-közösségek tapasztalatait is meg kell említeni, amelyek keretében EU-szerte több ezer helyi közösség sikerrel támogatta a közösségek szintjén irányított fenntartható fejlesztést.

| 5.3. | Húsz év tapasztalat vidéki környezetben – ez azt is jelenti, hogy a városok tanulhatnak a vidéki közösségektől, például egy – utólag kiértékelendő – átmeneti időszakban. A gyakorlatban ily módon, további szakértői támogatással és irányítással, sikeresen átadható ez a módszer. |
| --- | --- |

5.3.

Húsz év tapasztalat vidéki környezetben – ez azt is jelenti, hogy a városok tanulhatnak a vidéki közösségektől, például egy – utólag kiértékelendő – átmeneti időszakban. A gyakorlatban ily módon, további szakértői támogatással és irányítással, sikeresen átadható ez a módszer.

| 5.4. | Már a 2007–2013 közti programtervezési időszakban létrehozásra kerültek konzultatív szervek a városok szintjén, helyi URBACT támogatócsoportok formájában, amelyeket bevontak a helyi cselekvési tervek kidolgozásának folyamatába. Ellentétben azonban a LEADER és a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszerével, itt inkább informális konzultatív szakértői csoportosulásokról volt szó, amelyekben nem volt elvárás a különböző ágazatok képviselete. E csoportok összetételét az adott projekt tematikus orientációja határozta meg. Az URBACT II operatív program pénzügyileg nem támogatta a helyi támogatócsoportok tevékenységeit. Annak érdekében, hogy a városi közegben is növeljük a partnerségi elv működésének hatékonyságát, a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés alapján kell partnerségeket kialakítani. E partnerségeknek rendelkezniük kell a tevékenységükhöz szükséges pénzügyi eszközökkel. „Ez a megközelítés városi, valamint olyan övezetekben is alkalmazható, melyek kis és közepes méretű városokból, továbbá – helyi és szubregionális központként – ezek funkcionális térségeiből állnak (12).” |
| --- | --- |

5.4.

Már a 2007–2013 közti programtervezési időszakban létrehozásra kerültek konzultatív szervek a városok szintjén, helyi URBACT támogatócsoportok formájában, amelyeket bevontak a helyi cselekvési tervek kidolgozásának folyamatába. Ellentétben azonban a LEADER és a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszerével, itt inkább informális konzultatív szakértői csoportosulásokról volt szó, amelyekben nem volt elvárás a különböző ágazatok képviselete. E csoportok összetételét az adott projekt tematikus orientációja határozta meg. Az URBACT II operatív program pénzügyileg nem támogatta a helyi támogatócsoportok tevékenységeit. Annak érdekében, hogy a városi közegben is növeljük a partnerségi elv működésének hatékonyságát, a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés alapján kell partnerségeket kialakítani. E partnerségeknek rendelkezniük kell a tevékenységükhöz szükséges pénzügyi eszközökkel. „Ez a megközelítés városi, valamint olyan övezetekben is alkalmazható, melyek kis és közepes méretű városokból, továbbá – helyi és szubregionális központként – ezek funkcionális térségeiből állnak (12).”

| 5.5. | Tekintettel a városokban megoldandó problémákra, a különféle operatív programok jelentik a megfelelő eszközt a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztéssel összefüggő kísérleti projektek finanszírozására. Ezért azt javasoljuk, hogy alkalmazzák ezt a megközelítést és a kísérleti projektek keretében e megközelítésen alapuló stratégiákat a városok területére előirányzott finanszírozásra (például a környezetvédelem, valamint a kulturális örökség és helyszínek megóvása terén) (13). |
| --- | --- |

5.5.

Tekintettel a városokban megoldandó problémákra, a különféle operatív programok jelentik a megfelelő eszközt a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztéssel összefüggő kísérleti projektek finanszírozására. Ezért azt javasoljuk, hogy alkalmazzák ezt a megközelítést és a kísérleti projektek keretében e megközelítésen alapuló stratégiákat a városok területére előirányzott finanszírozásra (például a környezetvédelem, valamint a kulturális örökség és helyszínek megóvása terén) (13).

| 5.6. | Érdemes lenne példákat gyűjteni az egyes tagállamoknak a partnerségi megközelítésen alapuló városfejlesztéssel kapcsolatban szerzett bevált gyakorlataira, amelyeket integrálhatnánk az 1.10. pontban említett tanulmányba. „A partnerség elve a közös stratégiai kerethez tartozó alapok végrehajtásában – a partnerségről szóló európai magatartási kódex elemei” c. magatartási kódex (14) is vezérelheti a partnerségek keretében folyó munkát. |
| --- | --- |

5.6.

Érdemes lenne példákat gyűjteni az egyes tagállamoknak a partnerségi megközelítésen alapuló városfejlesztéssel kapcsolatban szerzett bevált gyakorlataira, amelyeket integrálhatnánk az 1.10. pontban említett tanulmányba. „A partnerség elve a közös stratégiai kerethez tartozó alapok végrehajtásában – a partnerségről szóló európai magatartási kódex elemei” c. magatartási kódex (14) is vezérelheti a partnerségek keretében folyó munkát.

6.   Hogyan lehetne elérni, hogy a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztést gyakrabban és mindenhol alkalmazzák?

| 6.1. | A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztésnek segítenie kell a polgárokat abban, hogy megfelelően és hosszú távon fejlesszék településeiket és városaikat. Az ilyen típusú fejlesztésnek köszönhetően a polgárok közvetlenül részt vehetnek az életminőség javításában saját településükön, és ez tényleges inkluzív növekedést jelent, amelynek eredményei helyi szinten láthatóak. Magától értetődik, hogy a fejlesztés végrehajtása érdekében megfelelő forrásokat kell biztosítani a kapacitásépítéshez, hogy a partnerek ne csak megfigyelők legyenek a folyamatban, hanem ténylegesen teljesíthessék feladataikat és tevékenyen részt vehessenek egy horizontális partnerségben, a több szintű kormányzás szellemében. Ezen túlmenően támogatni kell a nagyobb tapasztalattal rendelkező szereplők és szakemberek általi segítségnyújtást és mentorálást, vagyis szakmai továbbképzést és más képzéseket. A jelenlegi javaslatnak ugyanakkor meg kell vizsgálnia és meg kell magyaráznia a LEADER megközelítés hatékonyságának és sikerének okait, és meg kell indokolnia, hogy miért célszerű a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszerét az összes ESB-alapra támaszkodó programra kiterjeszteni a kohéziós politika sikeres megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

6.1.

A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztésnek segítenie kell a polgárokat abban, hogy megfelelően és hosszú távon fejlesszék településeiket és városaikat. Az ilyen típusú fejlesztésnek köszönhetően a polgárok közvetlenül részt vehetnek az életminőség javításában saját településükön, és ez tényleges inkluzív növekedést jelent, amelynek eredményei helyi szinten láthatóak. Magától értetődik, hogy a fejlesztés végrehajtása érdekében megfelelő forrásokat kell biztosítani a kapacitásépítéshez, hogy a partnerek ne csak megfigyelők legyenek a folyamatban, hanem ténylegesen teljesíthessék feladataikat és tevékenyen részt vehessenek egy horizontális partnerségben, a több szintű kormányzás szellemében. Ezen túlmenően támogatni kell a nagyobb tapasztalattal rendelkező szereplők és szakemberek általi segítségnyújtást és mentorálást, vagyis szakmai továbbképzést és más képzéseket. A jelenlegi javaslatnak ugyanakkor meg kell vizsgálnia és meg kell magyaráznia a LEADER megközelítés hatékonyságának és sikerének okait, és meg kell indokolnia, hogy miért célszerű a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés módszerét az összes ESB-alapra támaszkodó programra kiterjeszteni a kohéziós politika sikeres megvalósítása érdekében.

| 6.2. | Azokon a területeken, ahol még nem fogadták el ezt a módszert, középtávú értékelést kell végezni annak érdekében, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós strukturális és beruházási alapok (ESB-alapok) keretében elindítsák ezt az eljárást. |
| --- | --- |

6.2.

Azokon a területeken, ahol még nem fogadták el ezt a módszert, középtávú értékelést kell végezni annak érdekében, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós strukturális és beruházási alapok (ESB-alapok) keretében elindítsák ezt az eljárást.

| 6.3. | Ebben a tekintetben lényeges szempont a szociális és gazdasági partnerek, a civil társadalmi szereplők, a területi önkormányzatok, valamint az államigazgatási szervek szaktudásának megosztása, melyet minden félnek támogatnia kellene. |
| --- | --- |

6.3.

Ebben a tekintetben lényeges szempont a szociális és gazdasági partnerek, a civil társadalmi szereplők, a területi önkormányzatok, valamint az államigazgatási szervek szaktudásának megosztása, melyet minden félnek támogatnia kellene.

| 6.4. | A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés stratégiáinak kidolgozásához időre van szükség. Fontos azonban, hogy az adott időkereten belül a végrehajtásra is maradjon elegendő idő, és rendelkezésre álljanak a különféle intézkedések finanszírozásához szükséges eszközök. Ha a felkészülés túlságosan hosszú és nem jár látható helyi eredményekkel (megvalósult projektek formájában), továbbá ha (a felhasználási határidő közeledése miatt) felgyorsítják a tevékenységek finanszírozását, akkor ez bizalmatlansághoz vezet a szóban forgó eszközzel szemben. |
| --- | --- |

6.4.

A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés stratégiáinak kidolgozásához időre van szükség. Fontos azonban, hogy az adott időkereten belül a végrehajtásra is maradjon elegendő idő, és rendelkezésre álljanak a különféle intézkedések finanszírozásához szükséges eszközök. Ha a felkészülés túlságosan hosszú és nem jár látható helyi eredményekkel (megvalósult projektek formájában), továbbá ha (a felhasználási határidő közeledése miatt) felgyorsítják a tevékenységek finanszírozását, akkor ez bizalmatlansághoz vezet a szóban forgó eszközzel szemben.

| 6.5. | A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés korrekt alkalmazása érdekében olyan problémákat is meg kell oldani, mint a bürokrácia és a túlzott adminisztratív terhek, a késlekedő költségtérítés és a projektek előfinanszírozása saját eszközökből vagy kölcsönökből, melyek kamatai a végső kedvezményezettet terhelik. Ezzel összefüggésben beszélhetünk a közösségi finanszírozási modellről, amely köz-magán finanszírozást és a bankszektor szervezett részvételét jelenti, állami garanciával. |
| --- | --- |

6.5.

A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés korrekt alkalmazása érdekében olyan problémákat is meg kell oldani, mint a bürokrácia és a túlzott adminisztratív terhek, a késlekedő költségtérítés és a projektek előfinanszírozása saját eszközökből vagy kölcsönökből, melyek kamatai a végső kedvezményezettet terhelik. Ezzel összefüggésben beszélhetünk a közösségi finanszírozási modellről, amely köz-magán finanszírozást és a bankszektor szervezett részvételét jelenti, állami garanciával.

| 6.6. | A tagállamok gyakran messzebbre mennek, mint ahogyan azt az Európai Bizottság által előírt szabályok megkívánják: olyan további rendelkezéseket vezetnek be, amelyek saját tagállami bürokráciájukból erednek, és ezzel nagymértékben megnehezítik a támogatások elérését. Ráadásul az eljárások összetettsége és a lehetséges következmények elriaszthatják a kérelmezőket. Néhány nemzeti hatóság emellett arra törekszik, hogy a lehető legalacsonyabbra csökkentse a kisebb helyi akciócsoportok területszervezéséhez és adminisztrációjához kapcsolódó költségeket, ez a megközelítés azonban az egész rendszer működési válságához is vezethet. |
| --- | --- |

6.6.

A tagállamok gyakran messzebbre mennek, mint ahogyan azt az Európai Bizottság által előírt szabályok megkívánják: olyan további rendelkezéseket vezetnek be, amelyek saját tagállami bürokráciájukból erednek, és ezzel nagymértékben megnehezítik a támogatások elérését. Ráadásul az eljárások összetettsége és a lehetséges következmények elriaszthatják a kérelmezőket. Néhány nemzeti hatóság emellett arra törekszik, hogy a lehető legalacsonyabbra csökkentse a kisebb helyi akciócsoportok területszervezéséhez és adminisztrációjához kapcsolódó költségeket, ez a megközelítés azonban az egész rendszer működési válságához is vezethet.

| 6.7. | Az EGSZB oktatók kiképzését sürgeti: az általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU rendelet 5. cikke alapján a technikai segítségnyújtás keretében biztosítani kell a nemzeti, illetve regionális szereplők képzését. Ezenkívül meg kell teremteni a regionális, nemzeti és nemzetközi hálózatok létrehozásához és hatékony alkalmazásához szükséges feltételeket, mivel a hálózatban végzett munka jelentős hozzáadott értéket jelent. |
| --- | --- |

6.7.

Az EGSZB oktatók kiképzését sürgeti: az általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU rendelet 5. cikke alapján a technikai segítségnyújtás keretében biztosítani kell a nemzeti, illetve regionális szereplők képzését. Ezenkívül meg kell teremteni a regionális, nemzeti és nemzetközi hálózatok létrehozásához és hatékony alkalmazásához szükséges feltételeket, mivel a hálózatban végzett munka jelentős hozzáadott értéket jelent.

| 6.8. | Érdemes lenne példákat gyűjteni az egyes tagállamok bevált gyakorlataira, amelyeket integrálni lehetne az 1.10. pontban említett tanulmányba. |
| --- | --- |

6.8.

Érdemes lenne példákat gyűjteni az egyes tagállamok bevált gyakorlataira, amelyeket integrálni lehetne az 1.10. pontban említett tanulmányba.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 11-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Az általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU rendelet a 2014–2020-as időszakra három különböző integrált megközelítést határoz meg. Ezek közül az egyik a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés, az integrált területi beruházással és a közös cselekvési tervekkel együtt.

1

(2)  Vagyis az EU különböző tagállamaiban azonos feltételek biztosítása a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés eszközének a működéséhez, e megközelítés elveivel összhangban, ugyanakkor a nemzeti és regionális sajátosságok figyelembevételével.

2

(3)  A Régiók Bizottsága véleménye: „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja” (HL C 17., 2013.1.19., 18. o.).

3

(4)  Az EGSZB véleménye: „Nemzeti és regionális szintű kormányzás és partnerség, valamint projektek megalapozása a regionális politika terén” (HL C 77., 2009.3.31.,143. o.); „A 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó kohéziós politikai stratégiákról és programokról folytatott tárgyalások eredményei” (HL C 228., 2009.9.22., 141. o.); „A 2007 és 2013 közötti időszak helyes gyakorlatain alapuló hatékony partnerségek ösztönzése a kohéziós politikai programok irányítása terén” (HL C 44., 2011.2.11., 1. o.); „A kohéziós politika szerepe és prioritásai az EU 2020 stratégián belül” (HL C 248., 2011.8.25., 1. o.); „Az Európa 2020 keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politika (HL C 318., 2011.10.29., 82. o.); „A LEADER mint helyi fejlesztési eszköz” (HL C 376., 2011.12.22., 15. o.); „Az európai strukturális alapokra alkalmazandó rendelkezések” (HL C 191., 2012.6.29., 30. o.).

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/guidance_clld_local_actors_hu.pdf

5

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/guidance_clld_local_actors_hu.pdf

6

(7)  Európai vidékfejlesztési hálózat, grafikus információ a LEADER-ről.

7

(8)  Lásd: Depoele, van L., „Local development strategies in the EU”, The Case of LEADER in Rural Development, [Helyi fejlesztési stratégiák az EU-ban – A LEADER és a vidékfejlesztés], 4. o.: http://www.eurolocaldevelopment.org/wp-content/uploads/2013/03/local_development_strategies_in_the_eu-.pdf

8

(9)  http://www.oecd.org//regional/rurbanrural-urbanpartnerships.htm

9

(10)  www.eukn.org

10

(11)  http://www.emi-network.eu/Sharing_knowledge/News_on_EU_policy/Cohesion_Policy_2014_2020_negotiations_about_the_urban_dimension

11

(12)  Lengyel városok szövetsége, 2014. január, http://ldnet.eu/CLLD+in+urban+areas

12

(13)  A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés mellett az integrált területi beruházás is fontos integrált eszköz. Ezeknek az eszközöknek a párhuzamos alkalmazása szinergiát eredményez.

13

(14)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/strategic_framework/swd_2012_106_hu.pdf

14

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/9

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégia

(feltáró vélemény)

(2015/C 230/02)

| Előadó: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Előadó:

Stefano PALMIERI

2014. október 27-i levelében az Európai Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján felkérte az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy készítsen feltáró véleményt a következő tárgyban:

Az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégia.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2014. november 18-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10–11-én tartott 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 132 szavazattal 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) örömmel fogadja, hogy kiemelt figyelem irányul az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégia (EUSALP) kidolgozására, melynek célja a kohézió és a versenyképesség támogatása, tekintettel azokra a kihívásokra, amelyeket egyetlen tagállam vagy egyetlen régió szintjén nem lehet a hagyományos eszközökkel kielégítő módon megoldani. |
| --- | --- |

1.1.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) örömmel fogadja, hogy kiemelt figyelem irányul az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégia (EUSALP) kidolgozására, melynek célja a kohézió és a versenyképesség támogatása, tekintettel azokra a kihívásokra, amelyeket egyetlen tagállam vagy egyetlen régió szintjén nem lehet a hagyományos eszközökkel kielégítő módon megoldani.

| 1.2. | Az EGSZB rámutat, hogy az Alpok-régió fejlődési dinamikája az Alpok hegyláncához kapcsolódik, amely e régió identitását adja, és a régió fő megkülönböztető jegye. Az Alpok hegylánca biztosítja a kapcsolatot a stratégiában részt vevő összes terület között gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szempontból is. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB rámutat, hogy az Alpok-régió fejlődési dinamikája az Alpok hegyláncához kapcsolódik, amely e régió identitását adja, és a régió fő megkülönböztető jegye. Az Alpok hegylánca biztosítja a kapcsolatot a stratégiában részt vevő összes terület között gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szempontból is.

| 1.3. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az érdekelt államok erős politikai elkötelezettséget tanúsítanak az EUSALP iránt, továbbá hogy magas szintű tudatosság és részvétel figyelhető meg mind nemzeti, mind pedig regionális kormányzati szinten. Ez a fogékonyság az ezen a területen a 70-es évek óta működő együttműködési folyamat hatásának tudható be. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az érdekelt államok erős politikai elkötelezettséget tanúsítanak az EUSALP iránt, továbbá hogy magas szintű tudatosság és részvétel figyelhető meg mind nemzeti, mind pedig regionális kormányzati szinten. Ez a fogékonyság az ezen a területen a 70-es évek óta működő együttműködési folyamat hatásának tudható be.

| 1.4. | Az EGSZB figyelembe veszi az Alpok-régió sajátos jellemzőit – például a területi rendszereket, amelyek a legversenyképesebbek közé tartoznak a világon, a gazdasági és társadalmi különbségeket a vidéki és hegyvidéki, illetve a nagyvárosi és városi területek között, a természeti és kulturális örökséget, továbbá a forgalmi áramlatok nagymértékű koncentrációját – mint a terület meghatározó és jellegzetes elemeit. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB figyelembe veszi az Alpok-régió sajátos jellemzőit – például a területi rendszereket, amelyek a legversenyképesebbek közé tartoznak a világon, a gazdasági és társadalmi különbségeket a vidéki és hegyvidéki, illetve a nagyvárosi és városi területek között, a természeti és kulturális örökséget, továbbá a forgalmi áramlatok nagymértékű koncentrációját – mint a terület meghatározó és jellegzetes elemeit.

| 1.5. | Jóllehet az EGSZB egyetért a stratégia általános megközelítésével, és úgy gondolja, hogy annak céljai, pillérei és prioritásai összhangban vannak a vitadokumentumban foglaltakkal, úgy véli, hogy a cselekvési tervnek is tartalmaznia kellene ezeket, tökéletesített formában. |
| --- | --- |

1.5.

Jóllehet az EGSZB egyetért a stratégia általános megközelítésével, és úgy gondolja, hogy annak céljai, pillérei és prioritásai összhangban vannak a vitadokumentumban foglaltakkal, úgy véli, hogy a cselekvési tervnek is tartalmaznia kellene ezeket, tökéletesített formában.

| 1.6. | Az EGSZB megjegyzi, hogy az EUSALP által lefedett terület jellemzői a gazdasági fejlődés, a környezeti fenntarthatóság és a társadalmi kohézió szempontjából jóval meghaladják az európai átlagot. A gazdasági és pénzügyi válság, illetve a gazdasági és piaci globalizáció által előidézett változások még ennek ellenére is jelentős és érzékeny kihívások elé állítják a vizsgált makrorégiót. Ezért az EGSZB kiemeli, hogy az EUSALP stratégia általános célkitűzésének elérése – „annak biztosítása, hogy ez a térség megmaradjon Európa egyik legvonzóbb területének, a lehető legjobban kihasználva saját forrásait, valamint a fenntartható és innovatív fejlődés lehetőségeit”
   (1)– rendkívül fontos Európa gazdasági versenyképességének és társadalmi kohéziójának támogatása szempontjából. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB megjegyzi, hogy az EUSALP által lefedett terület jellemzői a gazdasági fejlődés, a környezeti fenntarthatóság és a társadalmi kohézió szempontjából jóval meghaladják az európai átlagot. A gazdasági és pénzügyi válság, illetve a gazdasági és piaci globalizáció által előidézett változások még ennek ellenére is jelentős és érzékeny kihívások elé állítják a vizsgált makrorégiót. Ezért az EGSZB kiemeli, hogy az EUSALP stratégia általános célkitűzésének elérése – „annak biztosítása, hogy ez a térség megmaradjon Európa egyik legvonzóbb területének, a lehető legjobban kihasználva saját forrásait, valamint a fenntartható és innovatív fejlődés lehetőségeit”
   (1)– rendkívül fontos Európa gazdasági versenyképességének és társadalmi kohéziójának támogatása szempontjából.

| 1.7. | Az EGSZB alapvető jelentőségűnek tartja az EUSALP-ban ismertetett fejlesztési koncepció holisztikus megközelítésének fokozását új és konkrétabban megfogalmazott célok definíciója révén, ahogyan ezt a 4.4. pont kifejti. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB alapvető jelentőségűnek tartja az EUSALP-ban ismertetett fejlesztési koncepció holisztikus megközelítésének fokozását új és konkrétabban megfogalmazott célok definíciója révén, ahogyan ezt a 4.4. pont kifejti.

| 1.8. | Az EGSZB reméli, hogy az EUSALP „cselekvési terv” meghatározásában nagyobb hangsúlyt kap a kölcsönös függés és a koherencia a versenyképességre (1. pillér) és a fenntarthatóságra (3. pillér) irányuló prioritások között, így biztosítva a célok elérését a jövő generációi szükségleteinek és lehetőségeinek veszélyeztetése nélkül |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB reméli, hogy az EUSALP „cselekvési terv” meghatározásában nagyobb hangsúlyt kap a kölcsönös függés és a koherencia a versenyképességre (1. pillér) és a fenntarthatóságra (3. pillér) irányuló prioritások között, így biztosítva a célok elérését a jövő generációi szükségleteinek és lehetőségeinek veszélyeztetése nélkül

| 1.9. | Az „első pillérrel” kapcsolatban az EGSZB nagyon lényegesnek véli – a hegyvidéki és a városi területek közötti kölcsönös szolidaritás révén – a fenntartható növekedés biztosítását, valamint a teljes foglalkoztatottság elősegítését, az innovációt, a versenyképességet és a kohéziót az Alpok-régióban. A prioritásokat illetően lásd az 5.2. pontot. |
| --- | --- |

1.9.

Az „első pillérrel” kapcsolatban az EGSZB nagyon lényegesnek véli – a hegyvidéki és a városi területek közötti kölcsönös szolidaritás révén – a fenntartható növekedés biztosítását, valamint a teljes foglalkoztatottság elősegítését, az innovációt, a versenyképességet és a kohéziót az Alpok-régióban. A prioritásokat illetően lásd az 5.2. pontot.

| 1.10. | A „második pillérrel” kapcsolatban az EGSZB támogatja a belső és külső területi rendszerek közötti együttműködésen, a szolgáltatások elérhetőségén, a fenntartható mobilitáson, valamint a közlekedés és a kommunikációs infrastruktúrák javításán alapuló területi fejlődés előmozdítását. A prioritásokat illetően lásd az 5.3. pontot. |
| --- | --- |

1.10.

A „második pillérrel” kapcsolatban az EGSZB támogatja a belső és külső területi rendszerek közötti együttműködésen, a szolgáltatások elérhetőségén, a fenntartható mobilitáson, valamint a közlekedés és a kommunikációs infrastruktúrák javításán alapuló területi fejlődés előmozdítását. A prioritásokat illetően lásd az 5.3. pontot.

| 1.11. | Ami a „harmadik pillért” illeti, az EGSZB alapvető jelentőségűnek tartja a környezet fenntartható kezelése és védelme melletti elkötelezettséget, csakúgy mint a régió természeti értékeinek az érvényre juttatását. A prioritásokat illetően lásd az 5.4. pontot. |
| --- | --- |

1.11.

Ami a „harmadik pillért” illeti, az EGSZB alapvető jelentőségűnek tartja a környezet fenntartható kezelése és védelme melletti elkötelezettséget, csakúgy mint a régió természeti értékeinek az érvényre juttatását. A prioritásokat illetően lásd az 5.4. pontot.

| 1.12. | Az EGSZB úgy gondolja, hogy erős kormányzás és a kapacitásépítést célzó saját pénzügyi források nélkül az EUSALP elveszítheti hatékonyságát és stratégiai jelentőségét. Ezzel összefüggésben és a Tanács következtetéseivel összhangban az EGSZB kéri, hogy dolgozzanak ki egy a finanszírozási programok komplementer jellegén, az intézményi eszközök összehangolásán, valamint új, makroregionális projektek meghatározásán alapuló cselekvési tervet (2). |
| --- | --- |

1.12.

Az EGSZB úgy gondolja, hogy erős kormányzás és a kapacitásépítést célzó saját pénzügyi források nélkül az EUSALP elveszítheti hatékonyságát és stratégiai jelentőségét. Ezzel összefüggésben és a Tanács következtetéseivel összhangban az EGSZB kéri, hogy dolgozzanak ki egy a finanszírozási programok komplementer jellegén, az intézményi eszközök összehangolásán, valamint új, makroregionális projektek meghatározásán alapuló cselekvési tervet (2).

| 1.13. | Az EGSZB – emlékeztetve „A makroregionális stratégiák irányítása” (3) című vélemény következtetéseire – úgy ítéli meg, hogy az EUSALP meghatározása és végrehajtása együttműködésen és koordináción alapuló speciális irányítási rendszert tesz szükségessé. Ezzel összefüggésben az EGSZB a stratégia sikere érdekében szükségesnek tartja az EUSALP tényleges „többszintű kormányzással” (4) való ellátását, egyszerre juttatva érvényre a „horizontális vetületet” (a civil társadalom részvétele) és az azt kiegészítő és erősítő „vertikális vetületet” (a régiók és helyi önkormányzatok részvétele), a „szubszidiaritási és arányossági elv” (5) teljes tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

1.13.

Az EGSZB – emlékeztetve „A makroregionális stratégiák irányítása” (3) című vélemény következtetéseire – úgy ítéli meg, hogy az EUSALP meghatározása és végrehajtása együttműködésen és koordináción alapuló speciális irányítási rendszert tesz szükségessé. Ezzel összefüggésben az EGSZB a stratégia sikere érdekében szükségesnek tartja az EUSALP tényleges „többszintű kormányzással” (4) való ellátását, egyszerre juttatva érvényre a „horizontális vetületet” (a civil társadalom részvétele) és az azt kiegészítő és erősítő „vertikális vetületet” (a régiók és helyi önkormányzatok részvétele), a „szubszidiaritási és arányossági elv” (5) teljes tiszteletben tartása mellett.

| 1.14. | Az EGSZB kéri a szervezett civil társadalom bevonását a kapacitásépítésbe, és pozitívan értékeli egy az Alpok-régió társadalmi és gazdasági csoportjainak képviseletét és támogatását célzó állandó fórum létrehozását. |
| --- | --- |

1.14.

Az EGSZB kéri a szervezett civil társadalom bevonását a kapacitásépítésbe, és pozitívan értékeli egy az Alpok-régió társadalmi és gazdasági csoportjainak képviseletét és támogatását célzó állandó fórum létrehozását.

| 1.15. | Az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja a foglalkoztatás támogatását – különös tekintettel a fiatalokra és a tartós munkanélküliség által sújtott személyekre –, csakúgy mint a szociális beruházások és a szociális védelmi rendszerek javítását célzó intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.15.

Az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja a foglalkoztatás támogatását – különös tekintettel a fiatalokra és a tartós munkanélküliség által sújtott személyekre –, csakúgy mint a szociális beruházások és a szociális védelmi rendszerek javítását célzó intézkedéseket.

2.   Az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégia: általános megjegyzések

| 2.1. | E vélemény célja az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról (továbbiakban: EUSALP) kiadott konzultációs anyag (6) értékelése, részben az EGSZB által a makroregionális stratégiákról már korábban elfogadott véleményekre hivatkozva. |
| --- | --- |

2.1.

E vélemény célja az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról (továbbiakban: EUSALP) kiadott konzultációs anyag (6) értékelése, részben az EGSZB által a makroregionális stratégiákról már korábban elfogadott véleményekre hivatkozva.

| 2.2. | Az Alpok-régióhoz öt uniós tagállam (Olaszország, Franciaország, Ausztria, Németország és Szlovénia) és két Unión kívüli ország (Svájc és Liechtenstein) tartozik, területe 4 50  000 km2, lakóinak száma 70 millió. |
| --- | --- |

2.2.

Az Alpok-régióhoz öt uniós tagállam (Olaszország, Franciaország, Ausztria, Németország és Szlovénia) és két Unión kívüli ország (Svájc és Liechtenstein) tartozik, területe 4 50  000 km2, lakóinak száma 70 millió.

| 2.2.1. | Az EUSALP területi egységei nagymértékben kapcsolódnak az Alpok-hegységhez, amely nemcsak hogy a régió identitását adja, és fő megkülönböztető jegyét jelenti, hanem gazdasági, logisztikai és környezeti szempontból e területek összekötő eleme is (7). |
| --- | --- |

2.2.1.

Az EUSALP területi egységei nagymértékben kapcsolódnak az Alpok-hegységhez, amely nemcsak hogy a régió identitását adja, és fő megkülönböztető jegyét jelenti, hanem gazdasági, logisztikai és környezeti szempontból e területek összekötő eleme is (7).

| 2.3. | Az EU által 2009 óta folytatott makroregionális politikán belül az EUSALP geográfiai helyzete, azontúl, hogy stratégiai értéket képvisel az európai kohéziós politika és a konzisztencia szempontjából – tekintettel a balti-tengeri stratégiára (EUSBR) (8), a Duna-régió stratégiájára (EUSDR) (9), valamint az adriai- és jón-tengeri stratégiára (EUSAIR) (10) –, alapvető jelentőségű a makroregionális koncepciónak a Földközi-tenger nyugati térségére történő kiterjesztésének folytatása tekintetében is (11). |
| --- | --- |

2.3.

Az EU által 2009 óta folytatott makroregionális politikán belül az EUSALP geográfiai helyzete, azontúl, hogy stratégiai értéket képvisel az európai kohéziós politika és a konzisztencia szempontjából – tekintettel a balti-tengeri stratégiára (EUSBR) (8), a Duna-régió stratégiájára (EUSDR) (9), valamint az adriai- és jón-tengeri stratégiára (EUSAIR) (10) –, alapvető jelentőségű a makroregionális koncepciónak a Földközi-tenger nyugati térségére történő kiterjesztésének folytatása tekintetében is (11).

| 2.4. | A „70-es évektől kezdve az Alpok térségének régiói, átlépve az őket a múltban megosztó nemzeti határokat, egyetértenek abban, hogy az Alpok területi rendszerét mint egyetlen megőrzendő és támogatandó entitást kell kidolgozni. Ennek érdekében létrehoztak több régióközi, nemzeteken és határon átnyúló kezdeményezést, melyek elsődleges céljai között szerepelt az érintett népek közötti kölcsönös megértés előmozdítása, lehetővé téve ezáltal a nyelvi, társadalmi-gazdasági és etnikai különbségek leküzdését és támogatva az európai integrációt (12). |
| --- | --- |

2.4.

A „70-es évektől kezdve az Alpok térségének régiói, átlépve az őket a múltban megosztó nemzeti határokat, egyetértenek abban, hogy az Alpok területi rendszerét mint egyetlen megőrzendő és támogatandó entitást kell kidolgozni. Ennek érdekében létrehoztak több régióközi, nemzeteken és határon átnyúló kezdeményezést, melyek elsődleges céljai között szerepelt az érintett népek közötti kölcsönös megértés előmozdítása, lehetővé téve ezáltal a nyelvi, társadalmi-gazdasági és etnikai különbségek leküzdését és támogatva az európai integrációt (12).

| 2.5. | Az EUSALP beindítási folyamatának – amely a Tanács jóváhagyásával várhatóan 2015 végére történik meg (13) – két fő állomása a bad ragazi Alpok-konferencia (2012. június) és a grenoble-i konferencia (2013. október) volt. |
| --- | --- |

2.5.

Az EUSALP beindítási folyamatának – amely a Tanács jóváhagyásával várhatóan 2015 végére történik meg (13) – két fő állomása a bad ragazi Alpok-konferencia (2012. június) és a grenoble-i konferencia (2013. október) volt.

| 2.5.1. | A grenoble-i konferencia (14) alkalmával – „Az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégia végrehajtásáról szóló politikai állásfoglalás” elfogadása révén – meghatározták a célokat, a kiaknázandó lehetőségeket, valamint a megoldandó problémákat, mindezeket három témakör köré csoportosítva: „Versenyképesség és innováció, mezőgazdaság, erdészet és idegenforgalom”, „Víz, energia, környezet és éghajlat”, valamint „Megközelíthetőség, kommunikáció és közlekedés”. |
| --- | --- |

2.5.1.

A grenoble-i konferencia (14) alkalmával – „Az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégia végrehajtásáról szóló politikai állásfoglalás” elfogadása révén – meghatározták a célokat, a kiaknázandó lehetőségeket, valamint a megoldandó problémákat, mindezeket három témakör köré csoportosítva: „Versenyképesség és innováció, mezőgazdaság, erdészet és idegenforgalom”, „Víz, energia, környezet és éghajlat”, valamint „Megközelíthetőség, kommunikáció és közlekedés”.

3.   A konzultációs dokumentum: általános keret, szándékok és célok

| 3.1. | Az EUSALP stratégiában az Alpok hegylánca jelenti az együttműködés jellemző elemét. Az Alpok-régiót többek között területének heterogenitása különbözteti meg Európa más részeitől: hegyi és a hegy lábánál fekvő területek, megközelíthető és távoli völgyek, alföldek és fennsíkok, nagyvárosi területek és városok egyaránt jellemzik. |
| --- | --- |

3.1.

Az EUSALP stratégiában az Alpok hegylánca jelenti az együttműködés jellemző elemét. Az Alpok-régiót többek között területének heterogenitása különbözteti meg Európa más részeitől: hegyi és a hegy lábánál fekvő területek, megközelíthető és távoli völgyek, alföldek és fennsíkok, nagyvárosi területek és városok egyaránt jellemzik.

| 3.1.1. | Az EUSALP központi ambícióinak, célkitűzéseinek és prioritásainak jobb meghatározása érdekében a továbbiakban az Alpok-régiót leginkább jellemző öt területi formát fogunk megkülönböztetni: „alpesi nagyvárosok”, „alpesi városok”, „fejlődő vidéki területek”, „hanyatló vidéki területek”, „idegenforgalmi területek”. |
| --- | --- |

3.1.1.

Az EUSALP központi ambícióinak, célkitűzéseinek és prioritásainak jobb meghatározása érdekében a továbbiakban az Alpok-régiót leginkább jellemző öt területi formát fogunk megkülönböztetni: „alpesi nagyvárosok”, „alpesi városok”, „fejlődő vidéki területek”, „hanyatló vidéki területek”, „idegenforgalmi területek”.

| 3.2. | Az Alpok-régiónak számos különös figyelmet érdemlő jellemzője van, melyek megkülönböztetik az EUSALP-ot a balti-tengeri, dunai, illetve adriai és jón-tengeri makroregionális stratégiáktól: néhány régiója a világ legfejlettebb régiói közé tartozik, versenyképes iparral, magas életszínvonallal, társadalmi és politikai stabilitással; szembeötlő gazdasági és társadalmi különbségek a vidéki területek, árterületek és a városi térségek között; természeti örökség és egyedülálló ökoszisztémák; kulturális örökség, amely a társadalmi kohéziónak és magának az Alpok-régiónak is alapvető eleme; a forgalmi áramlatok oly mértékű koncentrációja, amely mind a forgalmi torlódások, mind a környezetvédelem szempontjából problémákat okoz. |
| --- | --- |

3.2.

Az Alpok-régiónak számos különös figyelmet érdemlő jellemzője van, melyek megkülönböztetik az EUSALP-ot a balti-tengeri, dunai, illetve adriai és jón-tengeri makroregionális stratégiáktól: néhány régiója a világ legfejlettebb régiói közé tartozik, versenyképes iparral, magas életszínvonallal, társadalmi és politikai stabilitással; szembeötlő gazdasági és társadalmi különbségek a vidéki területek, árterületek és a városi térségek között; természeti örökség és egyedülálló ökoszisztémák; kulturális örökség, amely a társadalmi kohéziónak és magának az Alpok-régiónak is alapvető eleme; a forgalmi áramlatok oly mértékű koncentrációja, amely mind a forgalmi torlódások, mind a környezetvédelem szempontjából problémákat okoz.

| 3.3. | Az EUSALP stratégia általános célkitűzése annak biztosítása, hogy ez a térség megmaradjon Európa egyik legvonzóbb területének, a lehető legjobban kihasználva saját forrásait, valamint a fenntartható és innovatív fejlődés lehetőségeit. |
| --- | --- |

3.3.

Az EUSALP stratégia általános célkitűzése annak biztosítása, hogy ez a térség megmaradjon Európa egyik legvonzóbb területének, a lehető legjobban kihasználva saját forrásait, valamint a fenntartható és innovatív fejlődés lehetőségeit.

| 3.3.1. | Ez a célkitűzés a három „tematikus pillér” – „A versenyképesség, a prosperitás és a kohézió növelése”, „Az elérhetőség és az összeköttetés biztosítása mindenki számára”, valamint „A fenntarthatóság biztosítása” – köré csoportosított tevékenységek megvalósításával érhető el. |
| --- | --- |

3.3.1.

Ez a célkitűzés a három „tematikus pillér” – „A versenyképesség, a prosperitás és a kohézió növelése”, „Az elérhetőség és az összeköttetés biztosítása mindenki számára”, valamint „A fenntarthatóság biztosítása” – köré csoportosított tevékenységek megvalósításával érhető el.

3.3.2.   Első pillér: az Alpok-régió versenyképességének, prosperitásának és kohéziójának növelése

| 3.3.2.1. | Jóllehet az Alpok-régió Európa legnagyobb gazdasági és termelési központja, amely jelentős fejlődési lehetőségekkel rendelkezik, a gazdasági, társadalmi és területi kohézió hiánya még mindig gondot okoz. A terület homogén fejlődésének szempontjából a hegyek kihívást jelentenek. Az EUSALP célja a régió innovatív gazdasági fejlődésének támogatása egy olyan kiegyensúlyozottabb modell kidolgozása révén, amely figyelembe veszi a területen belüli eltéréseket, csakúgy mint a térség sajátosságait. Olyan versenyképes gazdaság kialakulását kell elősegíteni, amely magában foglalja a prosperitást, az energiahatékonyságot, az életminőséget, valamint a területre jellemző hagyományos értékeket. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Jóllehet az Alpok-régió Európa legnagyobb gazdasági és termelési központja, amely jelentős fejlődési lehetőségekkel rendelkezik, a gazdasági, társadalmi és területi kohézió hiánya még mindig gondot okoz. A terület homogén fejlődésének szempontjából a hegyek kihívást jelentenek. Az EUSALP célja a régió innovatív gazdasági fejlődésének támogatása egy olyan kiegyensúlyozottabb modell kidolgozása révén, amely figyelembe veszi a területen belüli eltéréseket, csakúgy mint a térség sajátosságait. Olyan versenyképes gazdaság kialakulását kell elősegíteni, amely magában foglalja a prosperitást, az energiahatékonyságot, az életminőséget, valamint a területre jellemző hagyományos értékeket.

3.3.3.   Második pillér: Az elérhetőség és az összeköttetés biztosítása az Alpok-régió minden lakója számára

| 3.3.3.1. | Környezetbarát mobilitási modellek, fenntartható közlekedési rendszerek, valamint kommunikációs és infrastrukturális szolgáltatások révén elő kell segíteni a kiegyensúlyozott területi fejlődést. Az Alpok-régió stratégiai helyet foglal el Európa közlekedési rendszerében, területét egyaránt metszi az észak-déli és a kelet-nyugati tengely. Magában foglalja Európa legfontosabb közlekedési csomópontjait, valamint számos hegyi átjárót, amelyek területi rendszereire sajátos környezeti sebezhetőség jellemző. Olyan összehangolt politikát kell kidolgozni, amely eleget tesz a közlekedési igényeknek, megfelel a lakosság jóllétének, csakúgy mint a környezet egyensúlyának. Az Alpok-régióban, tekintettel a heterogenitásra és a területi komplexitásra, az összeköttetés fogalmának ki kell terjednie mind az infrastruktúrákra, mind pedig a kommunikációs szolgáltatásokra. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Környezetbarát mobilitási modellek, fenntartható közlekedési rendszerek, valamint kommunikációs és infrastrukturális szolgáltatások révén elő kell segíteni a kiegyensúlyozott területi fejlődést. Az Alpok-régió stratégiai helyet foglal el Európa közlekedési rendszerében, területét egyaránt metszi az észak-déli és a kelet-nyugati tengely. Magában foglalja Európa legfontosabb közlekedési csomópontjait, valamint számos hegyi átjárót, amelyek területi rendszereire sajátos környezeti sebezhetőség jellemző. Olyan összehangolt politikát kell kidolgozni, amely eleget tesz a közlekedési igényeknek, megfelel a lakosság jóllétének, csakúgy mint a környezet egyensúlyának. Az Alpok-régióban, tekintettel a heterogenitásra és a területi komplexitásra, az összeköttetés fogalmának ki kell terjednie mind az infrastruktúrákra, mind pedig a kommunikációs szolgáltatásokra.

3.3.4.   Harmadik pillér: A fenntarthatóság biztosítása az Alpok-régióban

| 3.3.4.1. | Az alpesi örökség megőrzése és a természeti és kulturális erőforrások fenntartható használatának előmozdítása megkerülhetetlen elemek a régió számára. A víz, az ásványi erőforrások, a nagy biológiai sokféleséggel jellemezhető különböző tájak és egy gazdag és sokszínű kulturális örökség olyan sajátosságok, amelyeket védeni kell, illetve előtérbe kell helyezni. Az olyan erőforrásokban, mint a vízben és a biomasszában rejlő lehetőségek kihasználása – ha ezt környezetbarát módon végzik –, alapvetően fontos a térség versenyképességének és kohéziójának javítása szempontjából, mivel segíthet a stratégiai célok, például az energetikai önellátás és az energiatárolás regionális kapacitása elérésében. |
| --- | --- |

3.3.4.1.

Az alpesi örökség megőrzése és a természeti és kulturális erőforrások fenntartható használatának előmozdítása megkerülhetetlen elemek a régió számára. A víz, az ásványi erőforrások, a nagy biológiai sokféleséggel jellemezhető különböző tájak és egy gazdag és sokszínű kulturális örökség olyan sajátosságok, amelyeket védeni kell, illetve előtérbe kell helyezni. Az olyan erőforrásokban, mint a vízben és a biomasszában rejlő lehetőségek kihasználása – ha ezt környezetbarát módon végzik –, alapvetően fontos a térség versenyképességének és kohéziójának javítása szempontjából, mivel segíthet a stratégiai célok, például az energetikai önellátás és az energiatárolás regionális kapacitása elérésében.

4.   Részletes megjegyzések az Alpok-régió makroregionális dimenziójával kapcsolatban

| 4.1. | Az Alpok-régióra vonatkozó stratégiát erős politikai elkötelezettség és tudatosság övezi az érintett országokban, emellett pedig nemcsak kihívást, hanem nagy lehetőséget is jelent az EU számára. Az EUSALP küldetése az, hogy fejlessze a gazdaságot, összekösse a területeket és védje a környezetet egy olyan térségben, mely rendkívül fontos Európa gazdasági versenyképessége és társadalmi kohéziója szempontjából. |
| --- | --- |

4.1.

Az Alpok-régióra vonatkozó stratégiát erős politikai elkötelezettség és tudatosság övezi az érintett országokban, emellett pedig nemcsak kihívást, hanem nagy lehetőséget is jelent az EU számára. Az EUSALP küldetése az, hogy fejlessze a gazdaságot, összekösse a területeket és védje a környezetet egy olyan térségben, mely rendkívül fontos Európa gazdasági versenyképessége és társadalmi kohéziója szempontjából.

| 4.2. | Az EUSALP kiépítésének folyamata strukturált párbeszédet tesz szükségessé a különböző szereplők között a sajátos igények meghatározása és közös kezelése érdekében. A környezeti, kulturális, gazdasági és társadalmi jellegzetességeket, valamint a városi és vidéki területek közötti erős kölcsönös függést is gondosan figyelembe kell venni. Széles körű és nyílt párbeszédet kell tehát kezdeményezni az érdekeltek között egy olyan stratégia kidolgozása érdekében, melyet széles körben elfogadnak. |
| --- | --- |

4.2.

Az EUSALP kiépítésének folyamata strukturált párbeszédet tesz szükségessé a különböző szereplők között a sajátos igények meghatározása és közös kezelése érdekében. A környezeti, kulturális, gazdasági és társadalmi jellegzetességeket, valamint a városi és vidéki területek közötti erős kölcsönös függést is gondosan figyelembe kell venni. Széles körű és nyílt párbeszédet kell tehát kezdeményezni az érdekeltek között egy olyan stratégia kidolgozása érdekében, melyet széles körben elfogadnak.

| 4.2.1. | Fontos, hogy a politikákat összehangolják a területi kohézió erősítése érdekében. A gazdasági innovációval, közlekedési módokkal és környezetvédelemmel kapcsolatos egyes kérdések kölcsönösen függenek egymástól, és nem kezelhetők külön-külön helyi szinten, hanem egy olyan tágabb perspektívára van szükségük, amilyet a makroregionális szint tud nyújtani. |
| --- | --- |

4.2.1.

Fontos, hogy a politikákat összehangolják a területi kohézió erősítése érdekében. A gazdasági innovációval, közlekedési módokkal és környezetvédelemmel kapcsolatos egyes kérdések kölcsönösen függenek egymástól, és nem kezelhetők külön-külön helyi szinten, hanem egy olyan tágabb perspektívára van szükségük, amilyet a makroregionális szint tud nyújtani.

| 4.2.2. | A makroregionális stratégiák irányításáról szóló közleménnyel (15) kapcsolatban megállapítható, hogy az EUSALP „többszintű irányítását” el kell látni egy hatékony „horizontális vetülettel” (a civil társadalom részvétele), amely kiegészíti és erősíti a „vertikális vetületet” (a régiók és helyi önkormányzatok részvétele), a „szubszidiaritási és arányossági elv” teljes tiszteletben tartásával. |
| --- | --- |

4.2.2.

A makroregionális stratégiák irányításáról szóló közleménnyel (15) kapcsolatban megállapítható, hogy az EUSALP „többszintű irányítását” el kell látni egy hatékony „horizontális vetülettel” (a civil társadalom részvétele), amely kiegészíti és erősíti a „vertikális vetületet” (a régiók és helyi önkormányzatok részvétele), a „szubszidiaritási és arányossági elv” teljes tiszteletben tartásával.

| 4.3. | Az EGSZB megítélése szerint az EUSALP nélkülözhetetlen eszköz ahhoz, hogy támogatást kapjanak az Alpok-régió törekvései olyan kérdésekben, mint a gazdasági globalizáció, az éghajlatváltozás, az információs társadalom, a tudásalapú gazdaság, a demográfiai változások, az áruk és az emberek mobilitása. |
| --- | --- |

4.3.

Az EGSZB megítélése szerint az EUSALP nélkülözhetetlen eszköz ahhoz, hogy támogatást kapjanak az Alpok-régió törekvései olyan kérdésekben, mint a gazdasági globalizáció, az éghajlatváltozás, az információs társadalom, a tudásalapú gazdaság, a demográfiai változások, az áruk és az emberek mobilitása.

| 4.4. | Az EUSALP holisztikus megközelítés alkalmazásán keresztül teszi lehetővé az Alpok-régió fejlesztését, funkcionálissá és egymástól kölcsönösen függővé téve a gazdasági, környezeti és társadalmi dimenziót. E logika mentén, és hogy megjelenítse a holisztikus megközelítést az egyes célok között, az EGSZB öt stratégiai célkitűzést azonosított, melyeknek szerepelniük kellene a „cselekvési tervben”:






  — | dinamikus kkv-rendszer és virágzó vállalkozói készség elősegítése a foglalkoztatás támogatása érdekében, |
| --- | --- | --- |

4.4.

Az EUSALP holisztikus megközelítés alkalmazásán keresztül teszi lehetővé az Alpok-régió fejlesztését, funkcionálissá és egymástól kölcsönösen függővé téve a gazdasági, környezeti és társadalmi dimenziót. E logika mentén, és hogy megjelenítse a holisztikus megközelítést az egyes célok között, az EGSZB öt stratégiai célkitűzést azonosított, melyeknek szerepelniük kellene a „cselekvési tervben”:

—

dinamikus kkv-rendszer és virágzó vállalkozói készség elősegítése a foglalkoztatás támogatása érdekében,

| — | a hagyományokra és a társadalmi sokféleségre alapuló kapacitásépítés elősegítése, |
| --- | --- |

—

a hagyományokra és a társadalmi sokféleségre alapuló kapacitásépítés elősegítése,

| — | az egyensúly és a méltányosság előmozdítása az általános érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén az Alpok egész térségében, |
| --- | --- |

—

az egyensúly és a méltányosság előmozdítása az általános érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén az Alpok egész térségében,

| — | az alpesi területek közötti megosztott felelősség és méltányos együttműködés támogatása, |
| --- | --- |

—

az alpesi területek közötti megosztott felelősség és méltányos együttműködés támogatása,

| — | a biológiai sokféleség, a táj és a természeti erőforrások védelmének és fenntartható kezelésének támogatása. |
| --- | --- |

—

a biológiai sokféleség, a táj és a természeti erőforrások védelmének és fenntartható kezelésének támogatása.

| 4.4.1. | Dinamikus kkv-rendszer és virágzó vállalkozói készség elősegítése a foglalkoztatás támogatása érdekében. Az EUSALP-nak elő kell segítenie a globális gazdaságban versenyző területi rendszerek kapacitását, a fenntartás támogatása és új minőségi munkahelyek létrehozása mellett. |
| --- | --- |

4.4.1.

Dinamikus kkv-rendszer és virágzó vállalkozói készség elősegítése a foglalkoztatás támogatása érdekében. Az EUSALP-nak elő kell segítenie a globális gazdaságban versenyző területi rendszerek kapacitását, a fenntartás támogatása és új minőségi munkahelyek létrehozása mellett.

| 4.4.2. | A hagyományokra és a társadalmi sokféleségre alapuló kapacitásépítés elősegítése. Az EUSALP-nak támogatnia kell az érintett területek meghatározó jellemzőinek fenntartását, miközben a helyi tudásra és hagyományokra – a gazdasági fejlődés és a társadalmi befogadás előmozdítóira – épít. |
| --- | --- |

4.4.2.

A hagyományokra és a társadalmi sokféleségre alapuló kapacitásépítés elősegítése. Az EUSALP-nak támogatnia kell az érintett területek meghatározó jellemzőinek fenntartását, miközben a helyi tudásra és hagyományokra – a gazdasági fejlődés és a társadalmi befogadás előmozdítóira – épít.

| 4.4.3. | Az egyensúly és a méltányosság előmozdítása az általános érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén az Alpok egész térségében. Az EUSALP-on keresztül támogatják majd az általános érdekű szolgáltatások kínálatának fenntartását és kiigazítását, hogy az megfeleljen a térségben élő emberek igényeinek, különös tekintettel a „földrajzi hátrányokkal” élő területekre. |
| --- | --- |

4.4.3.

Az egyensúly és a méltányosság előmozdítása az általános érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén az Alpok egész térségében. Az EUSALP-on keresztül támogatják majd az általános érdekű szolgáltatások kínálatának fenntartását és kiigazítását, hogy az megfeleljen a térségben élő emberek igényeinek, különös tekintettel a „földrajzi hátrányokkal” élő területekre.

| 4.4.4. | Az alpesi területek közötti megosztott felelősség és együttműködés támogatása. Az EUSALP révén támogatni kell az Alpok-régió területei közötti megosztott felelősségre és méltányos együttműködésre vonatkozó új megközelítéseket, így például a nagyvárosok, illetve a vidéki és turisztikai területek közötti vertikális kapcsolatokat. |
| --- | --- |

4.4.4.

Az alpesi területek közötti megosztott felelősség és együttműködés támogatása. Az EUSALP révén támogatni kell az Alpok-régió területei közötti megosztott felelősségre és méltányos együttműködésre vonatkozó új megközelítéseket, így például a nagyvárosok, illetve a vidéki és turisztikai területek közötti vertikális kapcsolatokat.

| 4.4.5. | A biológiai sokféleség, a táj és a természeti erőforrások védelmének és fenntartható kezelésének támogatása. Az EUSALP révén támogatni kell a biológiai sokféleség, a táj és a természeti erőforrások védelmét és fenntartható kezelését, megfelelő egyensúlyt találva a megőrzést, illetve az ökoszisztéma-szolgáltatások és termékek ésszerű felhasználását célzó beavatkozások között. Emellett elő kell segíteni olyan környezetbarát gazdálkodási modellek elfogadását, amelyek célja az ökoszisztéma-szolgáltatások és termékek felhasználása által indukált előnyök kiegyensúlyozottabb elosztása az Alpok-régió különböző területi dimenziói között. |
| --- | --- |

4.4.5.

A biológiai sokféleség, a táj és a természeti erőforrások védelmének és fenntartható kezelésének támogatása. Az EUSALP révén támogatni kell a biológiai sokféleség, a táj és a természeti erőforrások védelmét és fenntartható kezelését, megfelelő egyensúlyt találva a megőrzést, illetve az ökoszisztéma-szolgáltatások és termékek ésszerű felhasználását célzó beavatkozások között. Emellett elő kell segíteni olyan környezetbarát gazdálkodási modellek elfogadását, amelyek célja az ökoszisztéma-szolgáltatások és termékek felhasználása által indukált előnyök kiegyensúlyozottabb elosztása az Alpok-régió különböző területi dimenziói között.

| 4.5. | Az EGSZB úgy véli, hogy az EUSALP-nak a Tanács által elfogadott határozatokkal összhangban kell működnie, azaz egyrészt a makroregionális stratégia nem igényel sem további forrásokat, sem további szabályozást, vagy új irányító testületet (a „három nem”), másrészt meg kell határozni egy a finanszírozási programok komplementer jellegén, az intézményi eszközök összehangolásán, valamint új, makroregionális projektek meghatározásán alapuló cselekvési tervet. Különös figyelmet kell fordítani a kapacitásépítés tevékenységére. |
| --- | --- |

4.5.

Az EGSZB úgy véli, hogy az EUSALP-nak a Tanács által elfogadott határozatokkal összhangban kell működnie, azaz egyrészt a makroregionális stratégia nem igényel sem további forrásokat, sem további szabályozást, vagy új irányító testületet (a „három nem”), másrészt meg kell határozni egy a finanszírozási programok komplementer jellegén, az intézményi eszközök összehangolásán, valamint új, makroregionális projektek meghatározásán alapuló cselekvési tervet. Különös figyelmet kell fordítani a kapacitásépítés tevékenységére.

| 4.5.1. | Az EGSZB szerint a közigazgatási szerveken kívül a szervezett civil társadalom képviselőit is feltétlenül be kell vonni a kapacitásépítésbe. Ez egy a szociális és gazdasági partnerek képviseletét ellátó „állandó fórum” létrehozásán keresztül is megvalósítható. |
| --- | --- |

4.5.1.

Az EGSZB szerint a közigazgatási szerveken kívül a szervezett civil társadalom képviselőit is feltétlenül be kell vonni a kapacitásépítésbe. Ez egy a szociális és gazdasági partnerek képviseletét ellátó „állandó fórum” létrehozásán keresztül is megvalósítható.

| 4.5.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy azok a jelentős források, amelyeket a 2014–2020-as időszakra az európai strukturális és beruházási alapokon keresztül (16) az EU már elkülönített a regionális programokra, megfelelő eszközt jelentenek, amelyeket a stratégia végrehajtása érdekében hatékonyan kell felhasználni, egységes stratégiai megközelítésbe foglalt, jobban összehangolt intézkedések révén. A 2014–2020-as programozási időszakban további finanszírozási lehetőségek lesznek elérhetők olyan közösségi eszközökön keresztül, mint a Horizont 2020 (17), a COSME (18), a CEF (19), az EaSI (20), az Erasmus+ (21) és a LIFE (22). |
| --- | --- |

4.5.2.

Az EGSZB úgy véli, hogy azok a jelentős források, amelyeket a 2014–2020-as időszakra az európai strukturális és beruházási alapokon keresztül (16) az EU már elkülönített a regionális programokra, megfelelő eszközt jelentenek, amelyeket a stratégia végrehajtása érdekében hatékonyan kell felhasználni, egységes stratégiai megközelítésbe foglalt, jobban összehangolt intézkedések révén. A 2014–2020-as programozási időszakban további finanszírozási lehetőségek lesznek elérhetők olyan közösségi eszközökön keresztül, mint a Horizont 2020 (17), a COSME (18), a CEF (19), az EaSI (20), az Erasmus+ (21) és a LIFE (22).

5.   Részletes megjegyzések a három pillérre vonatkozóan

| 5.1. | A konzultációs dokumentumban meghatározott stratégiai célok és a jelen vélemény 4. pontjában említett konkrét célkitűzések elérésének támogatása érdekében az EGSZB alapvetően fontosnak tartja, hogy konkrétabb prioritásokat határozzanak meg az EUSALP három pillérére vonatkozóan. |
| --- | --- |

5.1.

A konzultációs dokumentumban meghatározott stratégiai célok és a jelen vélemény 4. pontjában említett konkrét célkitűzések elérésének támogatása érdekében az EGSZB alapvetően fontosnak tartja, hogy konkrétabb prioritásokat határozzanak meg az EUSALP három pillérére vonatkozóan.

| 5.1.1. | A fő kihívás, amelynek kezelésében az Alpok-régióra vonatkozó stratégiának segítenie kell, a gazdasági, környezeti és társadalmi fenntarthatósági célok közötti egyensúly összehangolása és megerősítése. |
| --- | --- |

5.1.1.

A fő kihívás, amelynek kezelésében az Alpok-régióra vonatkozó stratégiának segítenie kell, a gazdasági, környezeti és társadalmi fenntarthatósági célok közötti egyensúly összehangolása és megerősítése.

5.2.   Első pillér: Az Alpok fejlődése – Az Alpok régió versenyképességének, prosperitásának és kohéziójának növelése

| 5.2.1. | Az EGSZB nagyon lényegesnek véli a fenntartható növekedés biztosítását, valamint a teljes foglalkoztatottság, az innováció, a versenyképesség és a kohézió elősegítését az Alpok-régióban, amit sajátos gazdasági tevékenységek megszilárdítása és diverzifikálása révén tart elérhetőnek a hegyvidéki és a városi területek közötti kölcsönös szolidaritás jegyében. |
| --- | --- |

5.2.1.

Az EGSZB nagyon lényegesnek véli a fenntartható növekedés biztosítását, valamint a teljes foglalkoztatottság, az innováció, a versenyképesség és a kohézió elősegítését az Alpok-régióban, amit sajátos gazdasági tevékenységek megszilárdítása és diverzifikálása révén tart elérhetőnek a hegyvidéki és a városi területek közötti kölcsönös szolidaritás jegyében.

5.2.2.   Prioritások

| 5.2.2.1. | A kkv-k innovációjának és versenyképességének támogatása „a hitelhez való hozzáférés” rendszereinek javítása, illetve a vállalkozások kapacitásainak megerősítése révén, mely a 2014–2020-as uniós programok és az „innovációs beszerzések” rendszere (különös tekintettel a „kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésre” (23)) által kínált lehetőségek megragadását célozza. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

A kkv-k innovációjának és versenyképességének támogatása „a hitelhez való hozzáférés” rendszereinek javítása, illetve a vállalkozások kapacitásainak megerősítése révén, mely a 2014–2020-as uniós programok és az „innovációs beszerzések” rendszere (különös tekintettel a „kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésre” (23)) által kínált lehetőségek megragadását célozza.

| 5.2.2.2. | A „zöld gazdaság”-hoz kapcsolódó fejlesztési folyamatok megerősítésének elősegítése, új vállalkozások létrehozása révén is, az Alpok-régió környezeti jellegzetességeire, illetve a területet jellemző erős termelési és innovációs kapacitásra támaszkodva. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

A „zöld gazdaság”-hoz kapcsolódó fejlesztési folyamatok megerősítésének elősegítése, új vállalkozások létrehozása révén is, az Alpok-régió környezeti jellegzetességeire, illetve a területet jellemző erős termelési és innovációs kapacitásra támaszkodva.

| 5.2.2.3. | Az Alpok-régió termékeinek támogatása célzott márkapolitika („brand awareness”) avagy eredetmegjelöléssel ellátott egyedi márkák és területi marketing révén. Az „ökoszisztéma-termékek és -szolgáltatások” (24) érvényre juttatása további hozzáadott értéket képvisel a térség versenyképességének támogatása szempontjából. |
| --- | --- |

5.2.2.3.

Az Alpok-régió termékeinek támogatása célzott márkapolitika („brand awareness”) avagy eredetmegjelöléssel ellátott egyedi márkák és területi marketing révén. Az „ökoszisztéma-termékek és -szolgáltatások” (24) érvényre juttatása további hozzáadott értéket képvisel a térség versenyképességének támogatása szempontjából.

| 5.2.2.4. | A tudományos és technológiai parkok, egyetemek, kutatóközpontok és kkv-k közötti együttműködés erősítése, valamint a kutatási infrastruktúrák kapacitásának és azok kapcsolatainak előmozdítása a világszinten élenjáró intézményekkel. Az EUSALP „cselekvési terv” megfogalmazásakor kívánatos lenne egy átfogó prioritást meghatározni a „kutatási és innovációs” tevékenységek támogatására. |
| --- | --- |

5.2.2.4.

A tudományos és technológiai parkok, egyetemek, kutatóközpontok és kkv-k közötti együttműködés erősítése, valamint a kutatási infrastruktúrák kapacitásának és azok kapcsolatainak előmozdítása a világszinten élenjáró intézményekkel. Az EUSALP „cselekvési terv” megfogalmazásakor kívánatos lenne egy átfogó prioritást meghatározni a „kutatási és innovációs” tevékenységek támogatására.

| 5.2.2.5. | Közös stratégia kidolgozása az alpesi makroregionális térség világszínvonalú, fenntartható turisztikai célponttá történő átalakítására, természeti, kulturális és történelmi örökségének kiaknázására támaszkodva. |
| --- | --- |

5.2.2.5.

Közös stratégia kidolgozása az alpesi makroregionális térség világszínvonalú, fenntartható turisztikai célponttá történő átalakítására, természeti, kulturális és történelmi örökségének kiaknázására támaszkodva.

| 5.2.2.6. | Annak biztosítása, hogy a „foglalkoztatási” prioritás központi helyet kapjon az EUSALP stratégiában, különös figyelmet fordítva a fiatalokra és a tartós munkanélküliségben érintett személyekre. Elengedhetetlen a stabil és színvonalas új munkahelyek létrehozásának támogatása, lehetővé téve ezáltal a szezonális foglalkoztatással összefüggő probléma kezelését is, mely mindenekelőtt az Alpok-régió „hegyvidéki és falusi” turisztikai területeire jellemző. |
| --- | --- |

5.2.2.6.

Annak biztosítása, hogy a „foglalkoztatási” prioritás központi helyet kapjon az EUSALP stratégiában, különös figyelmet fordítva a fiatalokra és a tartós munkanélküliségben érintett személyekre. Elengedhetetlen a stabil és színvonalas új munkahelyek létrehozásának támogatása, lehetővé téve ezáltal a szezonális foglalkoztatással összefüggő probléma kezelését is, mely mindenekelőtt az Alpok-régió „hegyvidéki és falusi” turisztikai területeire jellemző.

| 5.2.2.7. | Az egységes foglalkoztatási térség megteremtését, a munkavállalói mobilitást, a nemzetközi szakmai gyakorlatok és munkatapasztalatok ösztönzését, az országokon átnyúló képzési és karrierlehetőségek meghatározását, illetve a diplomák és szakképesítések teljes elismerését célzó kezdeményezések támogatása. Különös figyelmet kell fordítani az idegenforgalmi ágazatban dolgozók képesítésére, akik a legjobban kiszolgáltatottak az „idényjelleg”-hez kapcsolódó problémáknak. |
| --- | --- |

5.2.2.7.

Az egységes foglalkoztatási térség megteremtését, a munkavállalói mobilitást, a nemzetközi szakmai gyakorlatok és munkatapasztalatok ösztönzését, az országokon átnyúló képzési és karrierlehetőségek meghatározását, illetve a diplomák és szakképesítések teljes elismerését célzó kezdeményezések támogatása. Különös figyelmet kell fordítani az idegenforgalmi ágazatban dolgozók képesítésére, akik a legjobban kiszolgáltatottak az „idényjelleg”-hez kapcsolódó problémáknak.

| 5.2.2.8. | Az Alpok-régiót jellemző különböző területi dimenziók közötti együttműködés támogatása, valamint a nagyvárosi területek és a városok – a versenyképesség és a társadalmi kohézió motorjai – szerepének megerősítése. |
| --- | --- |

5.2.2.8.

Az Alpok-régiót jellemző különböző területi dimenziók közötti együttműködés támogatása, valamint a nagyvárosi területek és a városok – a versenyképesség és a társadalmi kohézió motorjai – szerepének megerősítése.

| 5.2.2.9. | A szociális beruházásokat és a szociális védelmi rendszerek kiigazítását célzó intézkedések végrehajtásának elősegítése „a növekedést és a társadalmi kohéziót célzó szociális beruházásokról” szóló európai bizottsági közleménnyel összhangban lévő politikák kialakítása révén (25). |
| --- | --- |

5.2.2.9.

A szociális beruházásokat és a szociális védelmi rendszerek kiigazítását célzó intézkedések végrehajtásának elősegítése „a növekedést és a társadalmi kohéziót célzó szociális beruházásokról” szóló európai bizottsági közleménnyel összhangban lévő politikák kialakítása révén (25).

| 5.2.2.10. | Fontos azon intézkedések támogatása, melyek a fogyatékkal élő személyek befogadására és a faji vagy etnikai származáson, az életkoron, a szexuális irányultságon és a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés megakadályozására irányulnak. |
| --- | --- |

5.2.2.10.

Fontos azon intézkedések támogatása, melyek a fogyatékkal élő személyek befogadására és a faji vagy etnikai származáson, az életkoron, a szexuális irányultságon és a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés megakadályozására irányulnak.

5.3.   Második pillér: Az Alpok összekapcsolása – Az elérhetőség és az összeköttetés biztosítása az Alpok régió minden lakója számára

| 5.3.1. | Az EGSZB támogatja a belső és külső területi rendszerek közötti együttműködésen, a szolgáltatások elérhetőségén, a fenntartható mobilitáson, valamint a közlekedés és a kommunikációs infrastruktúrák javításán alapuló területi fejlődés előmozdítását. |
| --- | --- |

5.3.1.

Az EGSZB támogatja a belső és külső területi rendszerek közötti együttműködésen, a szolgáltatások elérhetőségén, a fenntartható mobilitáson, valamint a közlekedés és a kommunikációs infrastruktúrák javításán alapuló területi fejlődés előmozdítását.

5.3.2.   Prioritások

| 5.3.2.1. | Innovatív megoldások elfogadásának támogatása az alapvető szolgáltatások biztosítása érdekében a hegyvidéki és vidéki területek részére (oktatás, egészségügy, szociális szolgáltatások és mobilitás), a digitális szakadék megszüntetése és a széles sávú hozzáférés fejlesztése az egész területen. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Innovatív megoldások elfogadásának támogatása az alapvető szolgáltatások biztosítása érdekében a hegyvidéki és vidéki területek részére (oktatás, egészségügy, szociális szolgáltatások és mobilitás), a digitális szakadék megszüntetése és a széles sávú hozzáférés fejlesztése az egész területen.

| 5.3.2.2. | Az ikt-k alkalmazásának kiterjesztése minden közérdekű területen (közigazgatás, egészségügyi szolgáltatások, álláskereső szolgáltatások, távoktatás, alpesi termékek elektronikus kereskedelme stb.), valamint az Alpok-régió különböző területi rendszereinek szükségleteire szabott közszolgáltatások rendelkezésre állásának biztosítása, megfelelő egyensúlyt teremtve e szolgáltatások sűrűsége és hozzáférhetősége között. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Az ikt-k alkalmazásának kiterjesztése minden közérdekű területen (közigazgatás, egészségügyi szolgáltatások, álláskereső szolgáltatások, távoktatás, alpesi termékek elektronikus kereskedelme stb.), valamint az Alpok-régió különböző területi rendszereinek szükségleteire szabott közszolgáltatások rendelkezésre állásának biztosítása, megfelelő egyensúlyt teremtve e szolgáltatások sűrűsége és hozzáférhetősége között.

| 5.3.2.3. | A különböző területi rendszereken belüli kereskedelmet előmozdító integrált közlekedési rendszerek támogatása, valamint az árufuvarozás és a személyszállítás irányításának javítása a környezeti hatások mérséklése, illetve a helyi közösségek számára megjelenő előnyök növelése érdekében. Az Alpok-régió fenntartható közlekedésének előmozdításához alapvetően fontos néhány elem közé tartozik a fuvarozás elmozdulása a közútról a vasút felé, valamint a szubalpin folyosók használatának korlátozására irányuló intézkedések (pl. egységes díjfizetés minden alpesi tranzitfolyosóra). |
| --- | --- |

5.3.2.3.

A különböző területi rendszereken belüli kereskedelmet előmozdító integrált közlekedési rendszerek támogatása, valamint az árufuvarozás és a személyszállítás irányításának javítása a környezeti hatások mérséklése, illetve a helyi közösségek számára megjelenő előnyök növelése érdekében. Az Alpok-régió fenntartható közlekedésének előmozdításához alapvetően fontos néhány elem közé tartozik a fuvarozás elmozdulása a közútról a vasút felé, valamint a szubalpin folyosók használatának korlátozására irányuló intézkedések (pl. egységes díjfizetés minden alpesi tranzitfolyosóra).

| 5.3.2.4. | Interoperábilis és logisztikai tervek kidolgozása makroregionális szinten, illetve az infrastrukturális csomópontok (kikötők, repülőterek és kombinált árufuvarozási terminálok) globális hálózattal és a belvízi utak felé való kapcsolódásokkal történő multimodális összeköttetéseinek kiépítése. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Interoperábilis és logisztikai tervek kidolgozása makroregionális szinten, illetve az infrastrukturális csomópontok (kikötők, repülőterek és kombinált árufuvarozási terminálok) globális hálózattal és a belvízi utak felé való kapcsolódásokkal történő multimodális összeköttetéseinek kiépítése.

| 5.3.2.5. | A transznacionális tematikus hálózatok előmozdítása az alpesi fejlődéssel kapcsolatos kérdésekben, például a kockázatkezelés, a turizmus, a sport, az erdőgazdálkodás, a mezőgazdaság, az energia és a technológiai szolgáltatások terén. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

A transznacionális tematikus hálózatok előmozdítása az alpesi fejlődéssel kapcsolatos kérdésekben, például a kockázatkezelés, a turizmus, a sport, az erdőgazdálkodás, a mezőgazdaság, az energia és a technológiai szolgáltatások terén.

| 5.3.2.6. | Az Alpok-régió kormányzásának javítása a civil társadalom aktívabb részvételén keresztül, támogatva egyúttal a figyelemfelkeltést és a polgárok ismereteinek javítását az Alpok-régiót érintő fontosabb kérdésekben. |
| --- | --- |

5.3.2.6.

Az Alpok-régió kormányzásának javítása a civil társadalom aktívabb részvételén keresztül, támogatva egyúttal a figyelemfelkeltést és a polgárok ismereteinek javítását az Alpok-régiót érintő fontosabb kérdésekben.

5.4.   Harmadik pillér: Az Alpok régió védelme – A fenntarthatóság biztosítása az Alpok-régióban

| 5.4.1. | Az EGSZB alapvető jelentőségűnek tartja a környezet fenntartható kezelése és védelme melletti elkötelezettséget, csakúgy mint a régió természeti értékeinek érvényre juttatását. |
| --- | --- |

5.4.1.

Az EGSZB alapvető jelentőségűnek tartja a környezet fenntartható kezelése és védelme melletti elkötelezettséget, csakúgy mint a régió természeti értékeinek érvényre juttatását.

5.4.2.   Prioritások

| 5.4.2.1. | Az Alpok-régió gazdasági fejlődését támogató intézkedések hozzáigazítása az éghajlatváltozás elleni küzdelem keretében tett kötelezettségvállalásokhoz, aminek nyomán megszűnik az EUSALP által érintett területi rendszerek növekedésének és versenyképességének a természetes erőforrások és nyersanyagok fogyasztásától való függése. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Az Alpok-régió gazdasági fejlődését támogató intézkedések hozzáigazítása az éghajlatváltozás elleni küzdelem keretében tett kötelezettségvállalásokhoz, aminek nyomán megszűnik az EUSALP által érintett területi rendszerek növekedésének és versenyképességének a természetes erőforrások és nyersanyagok fogyasztásától való függése.

| 5.4.2.2. | Az Alpok-régiót lakó helyi közösségek figyelmének felhívása az ökoszisztéma-szolgáltatások értékére, valamint a természeti tőke méltányos és fenntartható felhasználására. Az Alpok jelentik Európa vízellátásának legfontosabb területét: ezért alapvetően fontos az Alpok-régió víztartalékai és vízgyűjtő területei gazdálkodásának javítását célzó intézkedések megerősítése. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Az Alpok-régiót lakó helyi közösségek figyelmének felhívása az ökoszisztéma-szolgáltatások értékére, valamint a természeti tőke méltányos és fenntartható felhasználására. Az Alpok jelentik Európa vízellátásának legfontosabb területét: ezért alapvetően fontos az Alpok-régió víztartalékai és vízgyűjtő területei gazdálkodásának javítását célzó intézkedések megerősítése.

| 5.4.2.3. | Az Alpok-régió biológiai sokféleségének és tájainak megőrzésére irányuló intézkedések harmonizációját célzó kezdeményezések támogatása és azok környezetbarát alkalmazása. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Az Alpok-régió biológiai sokféleségének és tájainak megőrzésére irányuló intézkedések harmonizációját célzó kezdeményezések támogatása és azok környezetbarát alkalmazása.

| 5.4.2.4. | Határokon átnyúló eszközök és eljárások kifejlesztése a kockázatok megelőzésére és csökkentésére (árvizek, földcsuszamlások, lavinák, erdőtüzek stb.), integrált erdőgazdálkodás (ökológiai és természeti szempontból, illetve gazdasági erőforrásokként egyaránt), valamint a földterületek hasznosításából eredő problémák kezelése (talajtömörödés és a városok terjeszkedése). |
| --- | --- |

5.4.2.4.

Határokon átnyúló eszközök és eljárások kifejlesztése a kockázatok megelőzésére és csökkentésére (árvizek, földcsuszamlások, lavinák, erdőtüzek stb.), integrált erdőgazdálkodás (ökológiai és természeti szempontból, illetve gazdasági erőforrásokként egyaránt), valamint a földterületek hasznosításából eredő problémák kezelése (talajtömörödés és a városok terjeszkedése).

| 5.4.2.5. | A szénalapú erőforrások utáni energiarendszerre való áttérés elősegítése az energiahatékonyságnak, a megújuló erőforrásokon alapuló decentralizált elosztási hálózatok létrehozásának, valamint az energiatakarékos településszerkezet- és tömegközlekedés-modelleknek köszönhetően. |
| --- | --- |

5.4.2.5.

A szénalapú erőforrások utáni energiarendszerre való áttérés elősegítése az energiahatékonyságnak, a megújuló erőforrásokon alapuló decentralizált elosztási hálózatok létrehozásának, valamint az energiatakarékos településszerkezet- és tömegközlekedés-modelleknek köszönhetően.

| 5.4.2.6. | Integrált tömegközlekedési rendszerek kifejlesztése és megvalósítása a gépjárműhasználattól való függőség csökkentése érdekében, a tömegközlekedési szolgáltatások mint általános érdekű szolgáltatások támogatása mellett, és ahol lehet, a megújuló energiát használó mobilitási formák támogatásával. |
| --- | --- |

5.4.2.6.

Integrált tömegközlekedési rendszerek kifejlesztése és megvalósítása a gépjárműhasználattól való függőség csökkentése érdekében, a tömegközlekedési szolgáltatások mint általános érdekű szolgáltatások támogatása mellett, és ahol lehet, a megújuló energiát használó mobilitási formák támogatásával.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Az Európai Bizottság konzultációs dokumentuma „Az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégia (EUSALP)” címmel.

1

(2)  Az Európai Tanács következtetései, EUCO 23/1/11 REV 1, 2011. július 23–24.

2

(3)  HL C 12., 2015.1.15., 64. o.

3

(4)  A Régiók Bizottsága fehér könyve a többszintű kormányzásról (CONST-IV, 020/2009).

4

(5)  Európai Bizottság: Az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódex, C(2013) 9651 final.

5

Az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódex

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/eusalp/?

6

(7)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/eusalp/?

7

(8)  http://www.balticsea-region-strategy.eu

8

(9)  http://www.danube-region.eu

9

(10)  http://www.ai-macroregion.eu

10

(11)  Az EGSZB véleménye: A földközi-tengeri térség gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának fejlesztését célzó uniós makroregionális stratégia felé (HL C 170., 2014.6.5., 1. o.).

11

A földközi-tengeri térség gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának fejlesztését célzó uniós makroregionális stratégia felé

(12)  Arge-Alp; Alpe-Adria; Alp-Med; Tirol-Alto Adige-Trentino eurorégió; Alpok Egyezmény; „Alpok térsége” program; határokon átnyúló együttműködés.

12

(13)  Az Európai Tanács 2013. december 19–20-i ülése – 25. o.

13

(14)  A 2013. október 13-án, Grenoble-ban tartott konferencia, melyen az EUSALP régiói kormányainak képviselői és elnökei vettek részt.

14

(15)  A makroregionális stratégiák irányítása, COM(2014) 284 final.

15

A makroregionális stratégiák irányítása,

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete.

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1290/2013/EU rendelete.

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1287/2013/EU rendelete.

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1315/2013/EU rendelete.

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1296/2013/EU rendelete.

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1288/2013/EU rendelete.

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1293/2013/EU rendelete.

22

(23)  A 966/2012/EK költségvetési rendelet, 131. cikk.

23

(24)  Az ökoszisztémák által előállított termékekhez tartozik például az élelmiszer, a víz, az üzemanyag és a fa; a szolgáltatások tartozik a vízellátás és a légtisztítás, a hulladékok természetes újrahasznosítása, a talajképződés, a beporzás és sok más természetes szabályozó mechanizmus.

24

(25)  COM(2013) 83 final.

25

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/17

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Az EU repülőtereinek kapacitása

(feltáró vélemény az Európai Bizottság felkérésére)

(2015/C 230/03)

| Előadó: | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Előadó:

Jacek KRAWCZYK

2014. szeptember 4-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés (EUMSZ) 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Az EU repülőtereinek kapacitása (feltáró vélemény).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2014. november 11-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 117 szavazattal 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A kapacitáshiány kezelése érdekében az EU meglévő repülőtéri eszközeit hatékonyabban ki kell használni. Nagyobb mértékű intermodalitás, jobb összeköttetések, a másodlagos csomópontok és kis repülőterek hatékonyabb kihasználása, nagyobb méretű repülőgépek és a folyamatok optimalizálása megfelelő megoldásokat jelenthetnek. Hasonlóképpen segíthet a repülőterekkel foglalkozó csomag elfogadása, valamint az egységes európai égbolt (SES) és a SESAR megvalósítása is. A repülőterek kapacitásának a SES teljes értékű pillérévé kell válnia. |
| --- | --- |

1.1.

A kapacitáshiány kezelése érdekében az EU meglévő repülőtéri eszközeit hatékonyabban ki kell használni. Nagyobb mértékű intermodalitás, jobb összeköttetések, a másodlagos csomópontok és kis repülőterek hatékonyabb kihasználása, nagyobb méretű repülőgépek és a folyamatok optimalizálása megfelelő megoldásokat jelenthetnek. Hasonlóképpen segíthet a repülőterekkel foglalkozó csomag elfogadása, valamint az egységes európai égbolt (SES) és a SESAR megvalósítása is. A repülőterek kapacitásának a SES teljes értékű pillérévé kell válnia.

| 1.2. | Hosszú távon a repülőterek kapacitását olyan infrastruktúrák formájában kell kiépíteni, mint a terminálok és a kifutópályák. A repülőterek bővítésének azt a fő célt kell szolgálnia, hogy fenntartható gazdasági alapon javítsa az összeköttetési lehetőségeket. Az uniós légiközlekedési csomópontok számára hatékony lehetőségeket kell biztosítani a növekvő kereslet kielégítéséhez. Ide tartozik a tervezési folyamatok felgyorsítása is, ami lehetővé teszi a felmerülő kereslethez való gyors igazodást. |
| --- | --- |

1.2.

Hosszú távon a repülőterek kapacitását olyan infrastruktúrák formájában kell kiépíteni, mint a terminálok és a kifutópályák. A repülőterek bővítésének azt a fő célt kell szolgálnia, hogy fenntartható gazdasági alapon javítsa az összeköttetési lehetőségeket. Az uniós légiközlekedési csomópontok számára hatékony lehetőségeket kell biztosítani a növekvő kereslet kielégítéséhez. Ide tartozik a tervezési folyamatok felgyorsítása is, ami lehetővé teszi a felmerülő kereslethez való gyors igazodást.

| 1.3. | Fontos, hogy – ahol indokolt – a repülőterek bővítése egy kiegyensúlyozott megközelítés része legyen. A repülőterek először is pozitív gazdasági hatást gyakorolnak a lakókörnyezetre. Az EGSZB számára egyértelmű, hogy ezt a pozitív hatást meg kell őrizni. Másodszor, a környezetvédelmi kérdéseket átlátható módon kell mérlegelni. Harmadszor, a repülőterek bővítésének nyilvános dimenziója is van, hiszen nyilvános párbeszédre van szükség, amelynek résztvevői például a légiforgalom-irányítás, a repülőtéri hatóságok, légitársaságok, a regionális partnerek, helyi lakosok, a kormány stb. |
| --- | --- |

1.3.

Fontos, hogy – ahol indokolt – a repülőterek bővítése egy kiegyensúlyozott megközelítés része legyen. A repülőterek először is pozitív gazdasági hatást gyakorolnak a lakókörnyezetre. Az EGSZB számára egyértelmű, hogy ezt a pozitív hatást meg kell őrizni. Másodszor, a környezetvédelmi kérdéseket átlátható módon kell mérlegelni. Harmadszor, a repülőterek bővítésének nyilvános dimenziója is van, hiszen nyilvános párbeszédre van szükség, amelynek résztvevői például a légiforgalom-irányítás, a repülőtéri hatóságok, légitársaságok, a regionális partnerek, helyi lakosok, a kormány stb.

| 1.4. | Az EGSZB meg van győződve annak alapvető fontosságáról, hogy a tagállamok azonnali intézkedéseket hozzanak a területtervezést és -kezelést illetően, mivel ellenkező esetben a repülőterek fejlesztését számos előre nem látható és felesleges akadály gátolja majd, és bizonyos esetekben a meglévő repülőtér-kapacitás is veszélybe kerülhet. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB meg van győződve annak alapvető fontosságáról, hogy a tagállamok azonnali intézkedéseket hozzanak a területtervezést és -kezelést illetően, mivel ellenkező esetben a repülőterek fejlesztését számos előre nem látható és felesleges akadály gátolja majd, és bizonyos esetekben a meglévő repülőtér-kapacitás is veszélybe kerülhet.

| 1.5. | A meglévő regionális repülőtereket csak akkor kellene továbbfejleszteni, ha egyértelmű kereslet van a nagyobb forgalom iránt. A tagállamok kormányainak azonosítaniuk kellene a kapacitáshoz kapcsolódó kihívásokat, és stratégiákat kellene meghatározniuk ezek kezelésére. A közszolgáltatási kötelezettségek esetét kivéve az EU-nak fel kellene hagynia az új regionális zöldmezős kapacitások fejlesztésének finanszírozásával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének sérelme nélkül. |
| --- | --- |

1.5.

A meglévő regionális repülőtereket csak akkor kellene továbbfejleszteni, ha egyértelmű kereslet van a nagyobb forgalom iránt. A tagállamok kormányainak azonosítaniuk kellene a kapacitáshoz kapcsolódó kihívásokat, és stratégiákat kellene meghatározniuk ezek kezelésére. A közszolgáltatási kötelezettségek esetét kivéve az EU-nak fel kellene hagynia az új regionális zöldmezős kapacitások fejlesztésének finanszírozásával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének sérelme nélkül.

| 1.6. | Az EGSZB a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló új uniós iránymutatásokat igen értékesnek tartja, mivel ezek jogbiztonságot teremtenek. A nem fenntartható regionális repülőterek további létjogosultságát végezetül közös kritériumok alapján kell majd vizsgálni. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló új uniós iránymutatásokat igen értékesnek tartja, mivel ezek jogbiztonságot teremtenek. A nem fenntartható regionális repülőterek további létjogosultságát végezetül közös kritériumok alapján kell majd vizsgálni.

| 1.7. | Ha azt akarjuk, hogy a repülőterek bizalommal kezeljék a kapacitáshiányt, a szabályozási keret következetessége és egyértelműsége kulcsfontosságú tényezők a hosszú távú infrastrukturális beruházásokhoz szükséges ösztönzők biztosításához. |
| --- | --- |

1.7.

Ha azt akarjuk, hogy a repülőterek bizalommal kezeljék a kapacitáshiányt, a szabályozási keret következetessége és egyértelműsége kulcsfontosságú tényezők a hosszú távú infrastrukturális beruházásokhoz szükséges ösztönzők biztosításához.

| 1.8. | A repülőterek kapacitásának politikai vetülete is van. Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy az EU-nak a tagállamokkal és érdekelt felekkel együtt – ideértve a szociális partnereket is – általános stratégiai döntést kell hoznia arról, hogy mely repülőterek lesznek fontosak a rendszer szempontjából, és melyeket érdemes fejleszteni a következő években. Ha meg akarjuk őrizni az EU légiközlekedési szektorának versenyképességét a globális piacokon, égető szükség van egy olyan integrált, európai légiközlekedési stratégiára, amely figyelembe veszi a gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi szempontokat, valamint a munkahelyteremtést. |
| --- | --- |

1.8.

A repülőterek kapacitásának politikai vetülete is van. Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy az EU-nak a tagállamokkal és érdekelt felekkel együtt – ideértve a szociális partnereket is – általános stratégiai döntést kell hoznia arról, hogy mely repülőterek lesznek fontosak a rendszer szempontjából, és melyeket érdemes fejleszteni a következő években. Ha meg akarjuk őrizni az EU légiközlekedési szektorának versenyképességét a globális piacokon, égető szükség van egy olyan integrált, európai légiközlekedési stratégiára, amely figyelembe veszi a gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi szempontokat, valamint a munkahelyteremtést.

| 1.9. | Szükség van az elmúlt években az EU által társfinanszírozott repülőtéri infrastrukturális projektek értékelésére is. Az EGSZB üdvözli az Európai Számvevőszék e fontos munka végrehajtására irányuló kötelezettségvállalását. A szóban forgó munka következtetéseit és ajánlásait nyilvános vitára kell bocsátani. |
| --- | --- |

1.9.

Szükség van az elmúlt években az EU által társfinanszírozott repülőtéri infrastrukturális projektek értékelésére is. Az EGSZB üdvözli az Európai Számvevőszék e fontos munka végrehajtására irányuló kötelezettségvállalását. A szóban forgó munka következtetéseit és ajánlásait nyilvános vitára kell bocsátani.

| 1.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak (EB) egyszerűsítenie és ésszerűsítenie kellene azokat a struktúrákat, amelyek az uniós légi közlekedés és különösen az uniós repülőterek irányításáért felelősek. Az Európai Bizottságnak teljes körű és megbízható adatokra és információkra van szüksége az európai repülőterek működéséről. Ilyen adatok jelenleg nem állnak rendelkezésre. Az EGSZB arra kéri a repülőtéri üzemeltetőket és az állami hatóságokat, hogy bocsássák rendelkezésre ezeket az adatokat. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak (EB) egyszerűsítenie és ésszerűsítenie kellene azokat a struktúrákat, amelyek az uniós légi közlekedés és különösen az uniós repülőterek irányításáért felelősek. Az Európai Bizottságnak teljes körű és megbízható adatokra és információkra van szüksége az európai repülőterek működéséről. Ilyen adatok jelenleg nem állnak rendelkezésre. Az EGSZB arra kéri a repülőtéri üzemeltetőket és az állami hatóságokat, hogy bocsássák rendelkezésre ezeket az adatokat.

2.   Bevezetés

| 2.1. | Az EU repülőterei értékes eszközök, azonban a következő években számos fontos repülőtér növekvő zsúfoltsággal fog küzdeni, míg más repülőterek kihasználtsága továbbra sem lesz kielégítő mértékű. Azt mondhatnánk, hogy az EU-ban elég kapacitás áll rendelkezésre, a kérdés azonban az, hogy ez a kapacitás a megfelelő helyen van-e. |
| --- | --- |

2.1.

Az EU repülőterei értékes eszközök, azonban a következő években számos fontos repülőtér növekvő zsúfoltsággal fog küzdeni, míg más repülőterek kihasználtsága továbbra sem lesz kielégítő mértékű. Azt mondhatnánk, hogy az EU-ban elég kapacitás áll rendelkezésre, a kérdés azonban az, hogy ez a kapacitás a megfelelő helyen van-e.

| 2.2. | Az elmúlt években alapvetően két kérdés kapcsán folyt nyilvános vita a repülőtér-kapacitásról: a nagy központi elosztó repülőterek forgalma átkerült az olyan nem uniós versenytársakhoz, mint Törökország és az Öböl-menti országok; a „Ryanair szindróma”, amely azt jelenti, hogy a fapados légitársaságok gyorsan fellendítik a kisebb regionális repterek forgalmát, de hosszú távon nem stabil használói ezeknek a repülőtereknek. A problémák azonban mélyrehatóbbak ennél. |
| --- | --- |

2.2.

Az elmúlt években alapvetően két kérdés kapcsán folyt nyilvános vita a repülőtér-kapacitásról: a nagy központi elosztó repülőterek forgalma átkerült az olyan nem uniós versenytársakhoz, mint Törökország és az Öböl-menti országok; a „Ryanair szindróma”, amely azt jelenti, hogy a fapados légitársaságok gyorsan fellendítik a kisebb regionális repterek forgalmát, de hosszú távon nem stabil használói ezeknek a repülőtereknek. A problémák azonban mélyrehatóbbak ennél.

| 2.3. | 2007-ben az Európai Bizottság „Az európai repülőterek kapacitására, hatékonyságára és biztonságára irányuló cselekvési terv” címmel közleményt bocsátott ki, amelyben azt állapította meg, hogy növekszik a szakadék a kapacitás és a kereslet között egyes uniós csomópontokon , (1) és számos intézkedést javasolt a meglévő kapacitás hatékonyabb kihasználása érdekében. 2007-ben az Európai Parlament (EP) saját kezdeményezésű véleményt fogadott el az Európai Bizottság cselekvési tervére adott válaszul, amelyben üdvözölte az európai bizottsági közleményt, és kitért a repülőterek kapacitáshiányának jelentőségére. |
| --- | --- |

2.3.

2007-ben az Európai Bizottság „Az európai repülőterek kapacitására, hatékonyságára és biztonságára irányuló cselekvési terv” címmel közleményt bocsátott ki, amelyben azt állapította meg, hogy növekszik a szakadék a kapacitás és a kereslet között egyes uniós csomópontokon , (1) és számos intézkedést javasolt a meglévő kapacitás hatékonyabb kihasználása érdekében. 2007-ben az Európai Parlament (EP) saját kezdeményezésű véleményt fogadott el az Európai Bizottság cselekvési tervére adott válaszul, amelyben üdvözölte az európai bizottsági közleményt, és kitért a repülőterek kapacitáshiányának jelentőségére.

| 2.4. | 2011-ben az Európai Bizottság egy újabb közleményt (2) bocsátott ki a kapacitás kérdéséről az ún. jobb repülőterekre vonatkozó csomag keretében, amely a kapacitást és a minőséget az európai repülőterek előtt álló fő kihívásokként azonosította. |
| --- | --- |

2.4.

2011-ben az Európai Bizottság egy újabb közleményt (2) bocsátott ki a kapacitás kérdéséről az ún. jobb repülőterekre vonatkozó csomag keretében, amely a kapacitást és a minőséget az európai repülőterek előtt álló fő kihívásokként azonosította.

| 2.5. | A EUROCONTROL 2004-ben, 2008-ban és 2013-ban (ismételten) megjelentette „A növekedés kihívásai” című tanulmányát, amelyben kapacitáshiányt jósol az elkövetkező 20 évben. |
| --- | --- |

2.5.

A EUROCONTROL 2004-ben, 2008-ban és 2013-ban (ismételten) megjelentette „A növekedés kihívásai” című tanulmányát, amelyben kapacitáshiányt jósol az elkövetkező 20 évben.

| 2.6. | Egy ilyen mértékű aktivitás is mutatja, hogy milyen időszerű a kapacitás kérdése. A légiközlekedési ágazat már jelentős eredményeket tudhat maga mögött. Valamennyi cselekvési területen megvalósult a kapacitás és a hatékonyság optimalizálása. Javulás többek között a következő területeken észlelhető:






  — | jobb és több intermodális összeköttetés bizonyos repülőterekre és bizonyos repülőterekről, |
| --- | --- | --- |

2.6.

Egy ilyen mértékű aktivitás is mutatja, hogy milyen időszerű a kapacitás kérdése. A légiközlekedési ágazat már jelentős eredményeket tudhat maga mögött. Valamennyi cselekvési területen megvalósult a kapacitás és a hatékonyság optimalizálása. Javulás többek között a következő területeken észlelhető:

—

jobb és több intermodális összeköttetés bizonyos repülőterekre és bizonyos repülőterekről,

| — | a belső folyamatok átszervezése a légiközlekedési rendszer egészében, ideértve a konszolidációs folyamatokat is, továbbá |
| --- | --- |

—

a belső folyamatok átszervezése a légiközlekedési rendszer egészében, ideértve a konszolidációs folyamatokat is, továbbá

| — | a repülőtéri közös döntéshozatal (A-CDM) egyre több repülőtéren történő megvalósítása. |
| --- | --- |

—

a repülőtéri közös döntéshozatal (A-CDM) egyre több repülőtéren történő megvalósítása.

| 2.6.1. | 2004 óta az egységes európai égbolt (SES) kezdeményezés az európai légtér hatékonyabb kihasználására törekszik, enyhítve az európai légtér széttagoltságának negatív következményeit. A SES kezdeményezésben részt vevő repülőterek az egységes európai égbolt légiközlekedés-irányító kutatási projekt (SESAR) program keretében is hozzájárulnak az egységes európai égbolt céljaihoz. A földi kapacitás hiánya veszélyezteti a SES sikerét. |
| --- | --- |

2.6.1.

2004 óta az egységes európai égbolt (SES) kezdeményezés az európai légtér hatékonyabb kihasználására törekszik, enyhítve az európai légtér széttagoltságának negatív következményeit. A SES kezdeményezésben részt vevő repülőterek az egységes európai égbolt légiközlekedés-irányító kutatási projekt (SESAR) program keretében is hozzájárulnak az egységes európai égbolt céljaihoz. A földi kapacitás hiánya veszélyezteti a SES sikerét.

| 2.7. | Az Európai Bizottság jelenleg egy jövőbeli repülőtéri stratégia alapötleteit dolgozza ki az érdekelt felekkel a repülőtéri kapacitások európai megfigyelőközpontjában. A megfigyelőközpontnak három fő feladata van:






  a) | segíti az Európai Bizottságot a repülőterek kapacitásával és minőségével kapcsolatos kihívások kezelésében; |
| --- | --- | --- |

2.7.

Az Európai Bizottság jelenleg egy jövőbeli repülőtéri stratégia alapötleteit dolgozza ki az érdekelt felekkel a repülőtéri kapacitások európai megfigyelőközpontjában. A megfigyelőközpontnak három fő feladata van:

a)

segíti az Európai Bizottságot a repülőterek kapacitásával és minőségével kapcsolatos kihívások kezelésében;

| b) | ösztönzi a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjét Európán belül és kívül; |
| --- | --- |

b)

ösztönzi a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjét Európán belül és kívül;

| c) | hozzájárul ahhoz, hogy jobban megértsük a problémát, annak hatásait és a lehetséges megoldásokat – ideértve a politikai megoldásokat is. |
| --- | --- |

c)

hozzájárul ahhoz, hogy jobban megértsük a problémát, annak hatásait és a lehetséges megoldásokat – ideértve a politikai megoldásokat is.

Az EGSZB üdvözli a megfigyelőközpont létrehozását, és a már bizonyítottan magas színvonalú munka további folytatására buzdít.

3.   Az európai repülőterek fejlődése az elmúlt évtizedben

| 3.1. | Bár Európában több mint 450 repülőtér üzemel, az európai repülőterek mégis fenyegető kapacitáshiánnyal küzdenek. |
| --- | --- |

3.1.

Bár Európában több mint 450 repülőtér üzemel, az európai repülőterek mégis fenyegető kapacitáshiánnyal küzdenek.

| 3.2. | Az Európai Repülőterek Nemzetközi Szövetsége (ACI) a következőképpen csoportosítja a repülőtereket: |
| --- | --- |

3.2.

Az Európai Repülőterek Nemzetközi Szövetsége (ACI) a következőképpen csoportosítja a repülőtereket:

| ACI repülőtér-csoport | a repülőtér mérete (évi utasforgalom millióban kifejezve) | európai repülőterek száma |
| --- | --- | --- |
| 1 | > 25 | 14 |
| 2 | 10–25 | 23 |
| 3 | 5–10 | 34 |
| 4 | < 5 | 390 |

ACI repülőtér-csoport

a repülőtér mérete (évi utasforgalom millióban kifejezve)

európai repülőterek száma

1

> 25

14

2

10–25

23

3

5–10

34

4

< 5

390

A forgalom oroszlánrészét viszonylag kis repülőterek bonyolítják le. A magyarázat a különféle repülőtéri modellekben rejlik. A 3. és 4. csoporthoz tartozó repülőterek inkább kisebb méretűek, közvetlen légi összeköttetéseket kínálnak, továbbá táplálják a nagyobb repülőterek forgalmát, és biztosítják a közszolgáltatásokat. Ez azt jelenti, hogy számos nagy repülőtér kis repülőterektől függ.

Az ún. hub & spoke rendszerű (egy központból szerteágazó) repülőtér „egy olyan adott repülőtér, ahol egy vagy több légitársaság kapcsolódó szolgáltatások integrált rendszerét kínálja különféle célállomások felé igen nagy gyakorisággal”. (Lásd: AEA, European Airports, Brussels 1995)

| 3.2.1. | A közvetlen légi összeköttetést biztosító rendszerekben az utasok közvetlenül, átszállás nélkül utaznak a kiindulási állomástól a célállomásig. |
| --- | --- |

3.2.1.

A közvetlen légi összeköttetést biztosító rendszerekben az utasok közvetlenül, átszállás nélkül utaznak a kiindulási állomástól a célállomásig.

| 3.2.2. | A két rendszer kiegészíti egymást, csak céljaikban különböznek, a hub & spoke rendszer az összeköttetések számának maximalizálását tűzi ki célul, míg a közvetlen összeköttetéseket biztosító rendszer célja, hogy a lehető legnagyobb szintű mobilitást és rugalmasságot biztosítsa. |
| --- | --- |

3.2.2.

A két rendszer kiegészíti egymást, csak céljaikban különböznek, a hub & spoke rendszer az összeköttetések számának maximalizálását tűzi ki célul, míg a közvetlen összeköttetéseket biztosító rendszer célja, hogy a lehető legnagyobb szintű mobilitást és rugalmasságot biztosítsa.

| 3.3. | Az EU rendkívül sok, repülőterekhez kapcsolódó infrastrukturális projektet finanszíroz. Az EGSZB úgy véli, hogy nem áll rendelkezésre elegendő, a nyilvánosság számára is hozzáférhető információ ezekről a beruházásokról, és arról, hogy ezek mennyire voltak sikeresek abban, hogy több összeköttetést és nagyobb hatékonyságot biztosítsanak a polgárok számára. |
| --- | --- |

3.3.

Az EU rendkívül sok, repülőterekhez kapcsolódó infrastrukturális projektet finanszíroz. Az EGSZB úgy véli, hogy nem áll rendelkezésre elegendő, a nyilvánosság számára is hozzáférhető információ ezekről a beruházásokról, és arról, hogy ezek mennyire voltak sikeresek abban, hogy több összeköttetést és nagyobb hatékonyságot biztosítsanak a polgárok számára.

| 3.4. | Az EGSZB a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló, nemrégiben elfogadott uniós iránymutatásokat (3) igen értékesnek tartja, mivel ezek jogbiztonságot teremtenek. Az iránymutatások ezenkívül különbséget tesznek az olyan repülőterek között, amelyekre például közszolgáltatások nyújtása céljából van szükség és a felesleges repülőterek között, amelyek nem képesek fedezni működési költségeiket, és a közszolgáltatások biztosításához sem szükségesek. |
| --- | --- |

3.4.

Az EGSZB a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló, nemrégiben elfogadott uniós iránymutatásokat (3) igen értékesnek tartja, mivel ezek jogbiztonságot teremtenek. Az iránymutatások ezenkívül különbséget tesznek az olyan repülőterek között, amelyekre például közszolgáltatások nyújtása céljából van szükség és a felesleges repülőterek között, amelyek nem képesek fedezni működési költségeiket, és a közszolgáltatások biztosításához sem szükségesek.

4.   Jövőbeli növekedési elvárások

| 4.1. | A jövő légiközlekedési piacait az ázsiai és csendes-óceáni régióban, Latin-Amerikában, Afrikában és Közel-Keleten találjuk. 2032-ig az utasforgalom éves átlagos növekedési rátája ezekben a régiókban 6 % és 7 % közé tehető majd. Az átlagos növekedési ráta Európában és Észak-Amerikában 3 % körül lesz. |
| --- | --- |

4.1.

A jövő légiközlekedési piacait az ázsiai és csendes-óceáni régióban, Latin-Amerikában, Afrikában és Közel-Keleten találjuk. 2032-ig az utasforgalom éves átlagos növekedési rátája ezekben a régiókban 6 % és 7 % közé tehető majd. Az átlagos növekedési ráta Európában és Észak-Amerikában 3 % körül lesz.

Ráadásul az EU-n kívül rendkívüli méretű kapacitások épülnek. Kína majdnem 80 repülőteret épített. Törökország, Dubai és Szingapúr jelenleg hatalmas platformokat építenek, amelyek több mint 160 millió utas befogadására lesznek majd képesek – lényegesen többre, mint a világ jelenlegi legnagyobb repülőtere, Atlanta, amelynek kapacitása 96 millió utas.

| 4.2. | „A növekedés kihívásai” című legutóbbi, 2013-as jelentésében a EUROCONTROL kapacitáshiánnyal számol az elkövetkező 20 évben. A legvalószínűbb forgatókönyv szerint 2035-ben 1,9 millió járatot nem fognak majd működtetni a kapacitással összefüggő korlátozások miatt. Ez megfelel a kereslet 12 %-ának. Európában 20 repülőtéren számolhatnak az utasok rendkívüli zsúfoltsággal a nap több mint 6 órájában, míg jelenleg ez csak három repülőtérre igaz. |
| --- | --- |

4.2.

„A növekedés kihívásai” című legutóbbi, 2013-as jelentésében a EUROCONTROL kapacitáshiánnyal számol az elkövetkező 20 évben. A legvalószínűbb forgatókönyv szerint 2035-ben 1,9 millió járatot nem fognak majd működtetni a kapacitással összefüggő korlátozások miatt. Ez megfelel a kereslet 12 %-ának. Európában 20 repülőtéren számolhatnak az utasok rendkívüli zsúfoltsággal a nap több mint 6 órájában, míg jelenleg ez csak három repülőtérre igaz.

| 4.2.1. | A megfigyelhető kapacitásnövekedés nem oszlik majd el egyenletesen az európai repülőtereken. A legnagyobb növekedést Kelet-Európában tapasztaljuk majd, míg az Európán belüli forgalom és Északnyugat-Európa részesedése csökkenni fog. Az EGSZB felhívja a figyelmet erre a fejleményre, és úgy véli, hogy az európai repülőtereknek készen kell állniuk ezekre a kihívásokra. |
| --- | --- |

4.2.1.

A megfigyelhető kapacitásnövekedés nem oszlik majd el egyenletesen az európai repülőtereken. A legnagyobb növekedést Kelet-Európában tapasztaljuk majd, míg az Európán belüli forgalom és Északnyugat-Európa részesedése csökkenni fog. Az EGSZB felhívja a figyelmet erre a fejleményre, és úgy véli, hogy az európai repülőtereknek készen kell állniuk ezekre a kihívásokra.

5.   A növekedés kihívásai

| 5.1. | Az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy ösztönözzék Európa versenyképességét, és vonzóbbá tegyék mint a légiközlekedési szektorba történő beruházások egyik célpontját. A földi kapacitás kulcsfontosságú ebben a tekintetben. |
| --- | --- |

5.1.

Az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy ösztönözzék Európa versenyképességét, és vonzóbbá tegyék mint a légiközlekedési szektorba történő beruházások egyik célpontját. A földi kapacitás kulcsfontosságú ebben a tekintetben.

| 5.2. | Az EGSZB meggyőződése, hogy az egységes európai égbolt megvalósítása már régóta időszerű és szükséges a kapacitáshiányából adódó kihívások kezelése érdekében. Már a késések minimalizálásának is azonnali hatása lenne a rendszer és az azon belül működő repülőterek kapacitására. Az EGSZB egyetért az Európai Repülőterek Nemzetközi Szövetségével abban, hogy a földi kapacitásnak az egységes európai égbolt egyik teljes értékű pillérének kellene lennie, és hogy a földi kapacitásra vonatkozó céloknak összhangban kellene állniuk az egységes európai égbolt célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

5.2.

Az EGSZB meggyőződése, hogy az egységes európai égbolt megvalósítása már régóta időszerű és szükséges a kapacitáshiányából adódó kihívások kezelése érdekében. Már a késések minimalizálásának is azonnali hatása lenne a rendszer és az azon belül működő repülőterek kapacitására. Az EGSZB egyetért az Európai Repülőterek Nemzetközi Szövetségével abban, hogy a földi kapacitásnak az egységes európai égbolt egyik teljes értékű pillérének kellene lennie, és hogy a földi kapacitásra vonatkozó céloknak összhangban kellene állniuk az egységes európai égbolt célkitűzéseivel.

| 5.3. | A növekedés kihívásairól szóló EUROCONTROL-tanulmány hat intézkedést javasol, amelyek 2035-ben együttesen 40 %-kal csökkenthetnék a kielégítetlen kereslet mértékét. Ez 50 millió utasnak, illetve 8 00  000 további járatnak felel meg, melyek működtetése így lehetővé válna. A javasolt megoldások körébe az alábbiak tartoznak:






  — | nagyobb repülőgépek, |
| --- | --- | --- |

5.3.

A növekedés kihívásairól szóló EUROCONTROL-tanulmány hat intézkedést javasol, amelyek 2035-ben együttesen 40 %-kal csökkenthetnék a kielégítetlen kereslet mértékét. Ez 50 millió utasnak, illetve 8 00  000 további járatnak felel meg, melyek működtetése így lehetővé válna. A javasolt megoldások körébe az alábbiak tartoznak:

—

nagyobb repülőgépek,

| — | további nagy sebességű vonatok, |
| --- | --- |

—

további nagy sebességű vonatok,

| — | helyi alternatív megoldások: a repülőtereket bővíteni kellene, ahol erre van kapacitás, |
| --- | --- |

—

helyi alternatív megoldások: a repülőtereket bővíteni kellene, ahol erre van kapacitás,

| — | a kisebb repülőterek hatékonyabb kihasználása, |
| --- | --- |

—

a kisebb repülőterek hatékonyabb kihasználása,

| — | a SESAR megvalósítása, valamint |
| --- | --- |

—

a SESAR megvalósítása, valamint

| — | a repülési tervek konszolidációja. |
| --- | --- |

—

a repülési tervek konszolidációja.

| 5.3.1. | Az EGSZB belátja, hogy a kielégítetlen kereslet csökkentése érdekében szükség van ezeknek az intézkedéseknek a végrehajtására, azonban úgy érzi, hogy ezek nem lesznek elégségesek ahhoz, hogy eleget tegyenek a jövőbeli keresletből adódó összes igénynek. Ezenfelül nem minden intézkedés alkalmazható az összes uniós repülőtérre. |
| --- | --- |

5.3.1.

Az EGSZB belátja, hogy a kielégítetlen kereslet csökkentése érdekében szükség van ezeknek az intézkedéseknek a végrehajtására, azonban úgy érzi, hogy ezek nem lesznek elégségesek ahhoz, hogy eleget tegyenek a jövőbeli keresletből adódó összes igénynek. Ezenfelül nem minden intézkedés alkalmazható az összes uniós repülőtérre.

| 5.4. | Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy a repülőterekkel foglalkozó csomag Európai Bizottság javaslata szerinti elfogadása a meglévő repülőtéri eszközök hatékonyabb kihasználásához is hozzájárulna. Az EGSZB ambiciózus eredményeket vár az Európai Parlamentben és a Tanácsban jelenleg zajló munkától, összhangban azzal, amit a repülőterekkel foglalkozó csomagról szóló véleményében javasolt (4). |
| --- | --- |

5.4.

Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy a repülőterekkel foglalkozó csomag Európai Bizottság javaslata szerinti elfogadása a meglévő repülőtéri eszközök hatékonyabb kihasználásához is hozzájárulna. Az EGSZB ambiciózus eredményeket vár az Európai Parlamentben és a Tanácsban jelenleg zajló munkától, összhangban azzal, amit a repülőterekkel foglalkozó csomagról szóló véleményében javasolt (4).

| 5.5. | Végső soron úgy tűnik, hogy az elégtelen repülőtéri kapacitás problémájának megoldása az új kapacitás kiépítésében és a meglévő kapacitás optimalizálásában rejlik. Ez nem könnyű feladat, mivel számos repülőtér már nincs abban a helyzetben, hogy további beruházásokat eszközöljön a kapacitásba. A EUROCONTROL „A növekedés kihívásai – 2013” című jelentése, megállapítja, hogy „a bevételek hiánya, a finanszírozási nehézségek és a közlekedési infrastrukturális projektekkel szembeni növekvő ellenállás” egyes repülőtereket bővítési terveik felülvizsgálatára késztette. |
| --- | --- |

5.5.

Végső soron úgy tűnik, hogy az elégtelen repülőtéri kapacitás problémájának megoldása az új kapacitás kiépítésében és a meglévő kapacitás optimalizálásában rejlik. Ez nem könnyű feladat, mivel számos repülőtér már nincs abban a helyzetben, hogy további beruházásokat eszközöljön a kapacitásba. A EUROCONTROL „A növekedés kihívásai – 2013” című jelentése, megállapítja, hogy „a bevételek hiánya, a finanszírozási nehézségek és a közlekedési infrastrukturális projektekkel szembeni növekvő ellenállás” egyes repülőtereket bővítési terveik felülvizsgálatára késztette.

| 5.6. | Az EGSZB nyomatékosan javasolja, hogy hatásvizsgálat keretében mérjék fel a repülőterekhez kapcsolódó infrastruktúrába történő eddigi uniós beruházások hozadékát. Az EGSZB üdvözli az Európai Számvevőszék bejelentését, miszerint foglalkozik ezzel a kérdéssel, és egy átfogó ellenőrző minta alkalmazását javasolja. |
| --- | --- |

5.6.

Az EGSZB nyomatékosan javasolja, hogy hatásvizsgálat keretében mérjék fel a repülőterekhez kapcsolódó infrastruktúrába történő eddigi uniós beruházások hozadékát. Az EGSZB üdvözli az Európai Számvevőszék bejelentését, miszerint foglalkozik ezzel a kérdéssel, és egy átfogó ellenőrző minta alkalmazását javasolja.

6.   Az repülőtéri infrastruktúra bővítése előtt álló akadályok

| 6.1. | A repülőterek számos akadályba ütköznek, amikor infrastruktúrájukat akarják bővíteni. Ezeket a problémákat a következőképpen csoportosíthatjuk:






  — | pénzügyi és gazdasági kihívások, |
| --- | --- | --- |

6.1.

A repülőterek számos akadályba ütköznek, amikor infrastruktúrájukat akarják bővíteni. Ezeket a problémákat a következőképpen csoportosíthatjuk:

—

pénzügyi és gazdasági kihívások,

| — | szabályozási követelmények, ideértve bizonyos környezetvédelmi tényezőket is, |
| --- | --- |

—

szabályozási követelmények, ideértve bizonyos környezetvédelmi tényezőket is,

| — | a közvéleményhez köthető kihívások, pl. a lakosság növekvő ellenállása, valamint |
| --- | --- |

—

a közvéleményhez köthető kihívások, pl. a lakosság növekvő ellenállása, valamint

| — | politikai megfontolások. |
| --- | --- |

—

politikai megfontolások.

| 6.1.1. | A repülőterek a legutóbbi gazdasági válság miatt igen óvatosak a beruházások tekintetében. Egyrészről a bevételek csökkenő tendenciát mutatnak. Másrészről a repülőterek növekvő biztonsági költségekkel (működési költségekkel) szembesülnek. Az állami támogatásokkal kapcsolatos legutóbbi, kedvező irányban módosított határozatok és az állami támogatásra vonatkozó új iránymutatások megnehezítik a kis repülőterek számára az életben maradást. A repülőterek számára komoly kihívássá vált az infrastrukturális projektekhez szükséges finanszírozás biztosítása. |
| --- | --- |

6.1.1.

A repülőterek a legutóbbi gazdasági válság miatt igen óvatosak a beruházások tekintetében. Egyrészről a bevételek csökkenő tendenciát mutatnak. Másrészről a repülőterek növekvő biztonsági költségekkel (működési költségekkel) szembesülnek. Az állami támogatásokkal kapcsolatos legutóbbi, kedvező irányban módosított határozatok és az állami támogatásra vonatkozó új iránymutatások megnehezítik a kis repülőterek számára az életben maradást. A repülőterek számára komoly kihívássá vált az infrastrukturális projektekhez szükséges finanszírozás biztosítása.

| 6.1.2. | Szabályozási szempontból a repülőtereknek követelmények sokaságát kell teljesíteniük. Az adminisztratív eljárások igen bonyolultak, különösen ha biztonsági és környezetvédelmi kérdésekről van szó. Az EGSZB egyáltalán nem vitatja a környezetvédelmi követelmények fontosságát, ugyanakkor kiegyensúlyozott megközelítésre van szükség ezekben a kérdésekben. Az Európai Bizottság ezen a téren már komoly előrelépést ért el, például „Az Unió repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapítása a kiegyensúlyozott megközelítés jegyében” című 598/2014/EU rendelettel. Az európai légiközlekedési szektor olyan ipari ágazat, amely jó helyzetben van ahhoz, hogy környezetbarát módon növekedhessen. Az EGSZB elsősorban arra figyelmezteti az Európai Bizottságot, hogy ne alkalmazzon nem integrált megoldásokat környezetvédelmi kérdések kezelésére. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy integrált és globális megoldásokra van szükség. Ezt szem előtt tartva, az Európai Bizottság hasznos, első lépésként megbízást adhatna egy nagyszabású projektre, amelynek az lenne a célja, hogy feltérképezze és dokumentálja az olyan hatályos környezetvédelmi korlátozásokat, amelyek kihatnak az európai repülőterek kapacitására. |
| --- | --- |

6.1.2.

Szabályozási szempontból a repülőtereknek követelmények sokaságát kell teljesíteniük. Az adminisztratív eljárások igen bonyolultak, különösen ha biztonsági és környezetvédelmi kérdésekről van szó. Az EGSZB egyáltalán nem vitatja a környezetvédelmi követelmények fontosságát, ugyanakkor kiegyensúlyozott megközelítésre van szükség ezekben a kérdésekben. Az Európai Bizottság ezen a téren már komoly előrelépést ért el, például „Az Unió repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapítása a kiegyensúlyozott megközelítés jegyében” című 598/2014/EU rendelettel. Az európai légiközlekedési szektor olyan ipari ágazat, amely jó helyzetben van ahhoz, hogy környezetbarát módon növekedhessen. Az EGSZB elsősorban arra figyelmezteti az Európai Bizottságot, hogy ne alkalmazzon nem integrált megoldásokat környezetvédelmi kérdések kezelésére. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy integrált és globális megoldásokra van szükség. Ezt szem előtt tartva, az Európai Bizottság hasznos, első lépésként megbízást adhatna egy nagyszabású projektre, amelynek az lenne a célja, hogy feltérképezze és dokumentálja az olyan hatályos környezetvédelmi korlátozásokat, amelyek kihatnak az európai repülőterek kapacitására.

| 6.1.3. | Inkább új keletű problémát jelentenek a közvéleménnyel kapcsolatos, növekvő mértékben jelentkező kihívások, amelyek a lakosság infrastrukturális projektekkel szembeni növekvő ellenállásában nyilvánulnak meg. Az EU légi csomópontjainak fontos bővítési projektjeit függesztették fel, néhányukat már több mint egy évtizede – példaként említhetnénk egy potenciális, harmadik repülőtér megépítését Párizsban, további kifutópályákat a frankfurti és müncheni repülőtereken, valamint a brit/londoni vitát azzal kapcsolatban, hogy hogyan bővíthető leghatékonyabban a kapacitás egy multimodális, nagyvárosi környezetben. |
| --- | --- |

6.1.3.

Inkább új keletű problémát jelentenek a közvéleménnyel kapcsolatos, növekvő mértékben jelentkező kihívások, amelyek a lakosság infrastrukturális projektekkel szembeni növekvő ellenállásában nyilvánulnak meg. Az EU légi csomópontjainak fontos bővítési projektjeit függesztették fel, néhányukat már több mint egy évtizede – példaként említhetnénk egy potenciális, harmadik repülőtér megépítését Párizsban, további kifutópályákat a frankfurti és müncheni repülőtereken, valamint a brit/londoni vitát azzal kapcsolatban, hogy hogyan bővíthető leghatékonyabban a kapacitás egy multimodális, nagyvárosi környezetben.

| 6.1.4. | A nyilvánosság ellenállása is egyre erősebb, többek között a zajszennyezés következtében. A repülőterek és légitársaságok ugyanakkor hatalmas összegeket költenek a zajhatások csökkentésére irányuló intézkedésekre. A bécsi repülőtér például egy 12  000 háztartásra kiterjedő zajvédelmi projektet indított el. Ennek becsült összköltsége mintegy 51 millió EUR lesz, amiből 37 millió EUR-t közvetlenül a Flughafen Wien AG finanszíroz majd. A Liège és Charleroi repülőterek 20  816 háztartás ingatlanának felvásárlására, illetve hangszigetelésére elkülönített költségvetése 444 millió EUR. A London Heathrow repülőtér 2007 és 2011 között 37 millió EUR-t költött zajcsökkentő intézkedésekre. |
| --- | --- |

6.1.4.

A nyilvánosság ellenállása is egyre erősebb, többek között a zajszennyezés következtében. A repülőterek és légitársaságok ugyanakkor hatalmas összegeket költenek a zajhatások csökkentésére irányuló intézkedésekre. A bécsi repülőtér például egy 12  000 háztartásra kiterjedő zajvédelmi projektet indított el. Ennek becsült összköltsége mintegy 51 millió EUR lesz, amiből 37 millió EUR-t közvetlenül a Flughafen Wien AG finanszíroz majd. A Liège és Charleroi repülőterek 20  816 háztartás ingatlanának felvásárlására, illetve hangszigetelésére elkülönített költségvetése 444 millió EUR. A London Heathrow repülőtér 2007 és 2011 között 37 millió EUR-t költött zajcsökkentő intézkedésekre.

| 6.1.5. | A tagállamok kormányainak azonosítaniuk kellene a kapacitáshoz kapcsolódó kihívásokat, és stratégiákat kellene meghatározniuk ezek kezelésére. Ebben a tekintetben egyértelműen erős vezető szerepre van szükség európai szinten ahhoz, hogy összehangolják a szóban forgó nemzeti stratégiákat, és adott esetben pénzügyi iránymutatást, illetve támogatást nyújtsanak. Nagyon szigorú kritériumokat kellene alkalmazni a zöldmezős repülőtéri eszközök uniós finanszírozásának tekintetében. Az EU-nak az olyan projektekre kellene korlátoznia a finanszírozást, amelyek pénzügyileg életképesek, vagy megfelelnek a közszolgáltatási kötelezettség kritériumainak. |
| --- | --- |

6.1.5.

A tagállamok kormányainak azonosítaniuk kellene a kapacitáshoz kapcsolódó kihívásokat, és stratégiákat kellene meghatározniuk ezek kezelésére. Ebben a tekintetben egyértelműen erős vezető szerepre van szükség európai szinten ahhoz, hogy összehangolják a szóban forgó nemzeti stratégiákat, és adott esetben pénzügyi iránymutatást, illetve támogatást nyújtsanak. Nagyon szigorú kritériumokat kellene alkalmazni a zöldmezős repülőtéri eszközök uniós finanszírozásának tekintetében. Az EU-nak az olyan projektekre kellene korlátoznia a finanszírozást, amelyek pénzügyileg életképesek, vagy megfelelnek a közszolgáltatási kötelezettség kritériumainak.

| 6.1.6. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a kapacitásról folytatott vitának politikai vetülete is van. Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy az EU-nak a tagállamokkal és érdekelt felekkel együtt – ideértve a szociális partnereket is – általános stratégiai döntést kell hoznia arról, hogy mely repülőterek lesznek fontosak a rendszer szempontjából, és melyeket érdemes fejleszteni a következő években. Az egy központból szerteágazó (hub & spoke), illetve közvetlen összeköttetést biztosító (point-to-point) rendszerekkel kapcsolatos uniós prioritások egyensúlyát szükség esetén ki kellene értékelni és felül kellene vizsgálni. Még soha nem volt ennyire szükség egy olyan integrált, európai politikára, amely figyelembe veszi a gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi szempontokat, valamint a munkahelyteremtést is. |
| --- | --- |

6.1.6.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a kapacitásról folytatott vitának politikai vetülete is van. Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy az EU-nak a tagállamokkal és érdekelt felekkel együtt – ideértve a szociális partnereket is – általános stratégiai döntést kell hoznia arról, hogy mely repülőterek lesznek fontosak a rendszer szempontjából, és melyeket érdemes fejleszteni a következő években. Az egy központból szerteágazó (hub & spoke), illetve közvetlen összeköttetést biztosító (point-to-point) rendszerekkel kapcsolatos uniós prioritások egyensúlyát szükség esetén ki kellene értékelni és felül kellene vizsgálni. Még soha nem volt ennyire szükség egy olyan integrált, európai politikára, amely figyelembe veszi a gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi szempontokat, valamint a munkahelyteremtést is.

| 6.1.7. | Ráadásul az Európai Bizottságban több főigazgatóság (többek között MOVE, EMPL, COMP, JUST) is foglalkozik hasonló témájú kérdésekkel. Hatáskörük az adott szakpolitikai területtől függ, és számos kapcsolódási pont található az olyan különböző területekkel, mint a nemzetközi kapcsolatok, az állami támogatás, az egységes európai égbolt vagy a multimodalitás. Így aztán az Európai Bizottság nem is bizonyult hatékonynak, amikor az uniós légi közlekedést illetően egy integrált, az értéklánc egészére vonatkozó megközelítés alkalmazására törekedett, amire pedig most égető szükség van. Nagyon fontos az Európai Bizottság légi közlekedéssel és elsősorban a repülőterekkel kapcsolatos tevékenységeinek hatékonyabb integrációja. |
| --- | --- |

6.1.7.

Ráadásul az Európai Bizottságban több főigazgatóság (többek között MOVE, EMPL, COMP, JUST) is foglalkozik hasonló témájú kérdésekkel. Hatáskörük az adott szakpolitikai területtől függ, és számos kapcsolódási pont található az olyan különböző területekkel, mint a nemzetközi kapcsolatok, az állami támogatás, az egységes európai égbolt vagy a multimodalitás. Így aztán az Európai Bizottság nem is bizonyult hatékonynak, amikor az uniós légi közlekedést illetően egy integrált, az értéklánc egészére vonatkozó megközelítés alkalmazására törekedett, amire pedig most égető szükség van. Nagyon fontos az Európai Bizottság légi közlekedéssel és elsősorban a repülőterekkel kapcsolatos tevékenységeinek hatékonyabb integrációja.

| 6.2. | Mint minden termelési folyamat, a repülőterek fizikai kapacitása is korlátoknak, azaz a tényleges kapacitást csökkentő tényezőknek van alávetve. A kifutópályák kapacitását illetően ezek a következők:






  — | működtetés (a repülőgépek típusai), |
| --- | --- | --- |

6.2.

Mint minden termelési folyamat, a repülőterek fizikai kapacitása is korlátoknak, azaz a tényleges kapacitást csökkentő tényezőknek van alávetve. A kifutópályák kapacitását illetően ezek a következők:

—

működtetés (a repülőgépek típusai),

| — | időjárási körülmények, valamint |
| --- | --- |

—

időjárási körülmények, valamint

| — | létesítmények. |
| --- | --- |

—

létesítmények.

| 6.2.1. | Ezenfelül általában a repülőterek kapacitásának összes tényezőjére kihatnak a működési eljárások és előírások is, például a közeledő vagy felszálló gépekre vonatkozó speciális eljárások vagy a légtér használatára vonatkozó, a zajhatásokkal kapcsolatos szempontokat figyelembe vevő követelmények. A repülőterek tényleges kapacitása általában sokkal kisebb, mint a repülőterek fizikai kapacitása. A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) „kiegyensúlyozott megközelítése” a leghatékonyabb módszer a repülőtéri és környéki zajhatások ökológiai szempontból érzékeny és gazdaságilag felelős módon történő kezelésére. |
| --- | --- |

6.2.1.

Ezenfelül általában a repülőterek kapacitásának összes tényezőjére kihatnak a működési eljárások és előírások is, például a közeledő vagy felszálló gépekre vonatkozó speciális eljárások vagy a légtér használatára vonatkozó, a zajhatásokkal kapcsolatos szempontokat figyelembe vevő követelmények. A repülőterek tényleges kapacitása általában sokkal kisebb, mint a repülőterek fizikai kapacitása. A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) „kiegyensúlyozott megközelítése” a leghatékonyabb módszer a repülőtéri és környéki zajhatások ökológiai szempontból érzékeny és gazdaságilag felelős módon történő kezelésére.

| 6.2.2. | Úgy tűnik, hogy az Európai Bizottság csak a kifutópályák kapacitását veszi figyelembe a repülőterek kapacitásával kapcsolatban. A fentiek értelmében ez a megközelítés nem teljes értékű, és az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a repülőterek kapacitásának egyéb olyan meghatározó tényezőit is vegye figyelembe munkájában, mint például a légtér kapacitása a környező repülőtereken. A repülőterek és a légtér (vagy a léginavigációs szolgáltatásnyújtók) közötti kölcsönhatás alapvető fontosságú a repülőterek kapacitáshiányának kezelésében. Ugyanakkor ennek a kölcsönhatásnak a szabályozása nagymértékben eltér az Európai Unióban, sőt még a tagállamokon belül is. |
| --- | --- |

6.2.2.

Úgy tűnik, hogy az Európai Bizottság csak a kifutópályák kapacitását veszi figyelembe a repülőterek kapacitásával kapcsolatban. A fentiek értelmében ez a megközelítés nem teljes értékű, és az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a repülőterek kapacitásának egyéb olyan meghatározó tényezőit is vegye figyelembe munkájában, mint például a légtér kapacitása a környező repülőtereken. A repülőterek és a légtér (vagy a léginavigációs szolgáltatásnyújtók) közötti kölcsönhatás alapvető fontosságú a repülőterek kapacitáshiányának kezelésében. Ugyanakkor ennek a kölcsönhatásnak a szabályozása nagymértékben eltér az Európai Unióban, sőt még a tagállamokon belül is.

| 6.2.3. | Hasonlóképpen alapvető fontosságú, hogy a tagállamok intézkedéseket hozzanak a területtervezés és -kezelés tekintetében. Ez gyakran helyi és regionális önkormányzatok hatáskörében van, melyeknek értékelniük kellene a repülőterek nemzeti és európai hálózatokban betöltött szerepét, különösen a fő csomópontok környékén, ahol nagy nyomás nehezedik rájuk a földterületek egyéb célra történő felhasználására. Az EU-nak közös elvekről kell megállapodnia ebben a tekintetben, és következetes jogi és tervezési keretet kell nyújtania az új kapacitással kapcsolatos döntések optimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

6.2.3.

Hasonlóképpen alapvető fontosságú, hogy a tagállamok intézkedéseket hozzanak a területtervezés és -kezelés tekintetében. Ez gyakran helyi és regionális önkormányzatok hatáskörében van, melyeknek értékelniük kellene a repülőterek nemzeti és európai hálózatokban betöltött szerepét, különösen a fő csomópontok környékén, ahol nagy nyomás nehezedik rájuk a földterületek egyéb célra történő felhasználására. Az EU-nak közös elvekről kell megállapodnia ebben a tekintetben, és következetes jogi és tervezési keretet kell nyújtania az új kapacitással kapcsolatos döntések optimalizálása érdekében.

| 6.3. | Az uniós polgári légi közlekedés terén egy konszolidált közös piacnak kell kialakulnia. Ugyanakkor az EGSZB óva int attól, hogy a regionális repülőterek rovására előnyben részesítsék a csomópontokat. A csomópontok és a regionális repülőterek kiegészítik egymást, és továbbra is a TEN-T politika keretében törzs- és átfogó hálózatnak nevezett rendszer szerves részei kellene, hogy maradjanak. Ez olykor azt eredményezi, hogy a zsúfoltság és a növekedés együtt járó folyamatok. |
| --- | --- |

6.3.

Az uniós polgári légi közlekedés terén egy konszolidált közös piacnak kell kialakulnia. Ugyanakkor az EGSZB óva int attól, hogy a regionális repülőterek rovására előnyben részesítsék a csomópontokat. A csomópontok és a regionális repülőterek kiegészítik egymást, és továbbra is a TEN-T politika keretében törzs- és átfogó hálózatnak nevezett rendszer szerves részei kellene, hogy maradjanak. Ez olykor azt eredményezi, hogy a zsúfoltság és a növekedés együtt járó folyamatok.

| 6.4. | Az EGSZB arra ösztönzi az Európa Bizottságot, hogy az európai légtér kapacitásának kérdését ne csak a – természetesen kulcsfontosságú szerepet játszó – nemzetközi versenyképesség szempontjából szemlélje, hanem az EU belső piacának zökkenőmentes működésére való tekintettel is. A regionális kapacitás hatékonyabb és ésszerűbb hasznosítása segíthet a forgalmas csomópontokra nehezedő nyomás enyhítésében. A kihelyezett légiforgalmi irányítótornyok jelenleg zajló tesztje (pl. Svédországban) érdekes ebben a kontextusban, mivel olyan eszköznek tekinthető, amely a legmagasabb biztonsági szint megőrzése mellett csökkenti az érintett regionális repülőterek működési költségeit. |
| --- | --- |

6.4.

Az EGSZB arra ösztönzi az Európa Bizottságot, hogy az európai légtér kapacitásának kérdését ne csak a – természetesen kulcsfontosságú szerepet játszó – nemzetközi versenyképesség szempontjából szemlélje, hanem az EU belső piacának zökkenőmentes működésére való tekintettel is. A regionális kapacitás hatékonyabb és ésszerűbb hasznosítása segíthet a forgalmas csomópontokra nehezedő nyomás enyhítésében. A kihelyezett légiforgalmi irányítótornyok jelenleg zajló tesztje (pl. Svédországban) érdekes ebben a kontextusban, mivel olyan eszköznek tekinthető, amely a legmagasabb biztonsági szint megőrzése mellett csökkenti az érintett regionális repülőterek működési költségeit.

| 6.5. | Az Európai Bizottság kulcsfontosságú szerepet játszik ebben, amelyet azonban nem dolgoztak ki teljes részletességgel: annak érdekében, hogy ez a szerep több legyen a puszta felügyeletnél és az összes szereplő nagyobb hatékonyságra való ösztökélésénél, az Európai Bizottságnak elsősorban teljes körű és megbízható adatokra és információkra van szüksége az uniós repülőterek működéséről. Ilyen adatok jelenleg nem állnak rendelkezésre, és kritériumok sem léteznek arra nézve, hogy milyen legyen egy „hatékony repülőtér”, továbbá hiányoznak a hivatalos statisztikák a repülőterek uniós szintű állami finanszírozásáról. |
| --- | --- |

6.5.

Az Európai Bizottság kulcsfontosságú szerepet játszik ebben, amelyet azonban nem dolgoztak ki teljes részletességgel: annak érdekében, hogy ez a szerep több legyen a puszta felügyeletnél és az összes szereplő nagyobb hatékonyságra való ösztökélésénél, az Európai Bizottságnak elsősorban teljes körű és megbízható adatokra és információkra van szüksége az uniós repülőterek működéséről. Ilyen adatok jelenleg nem állnak rendelkezésre, és kritériumok sem léteznek arra nézve, hogy milyen legyen egy „hatékony repülőtér”, továbbá hiányoznak a hivatalos statisztikák a repülőterek uniós szintű állami finanszírozásáról.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2006) 819 final, 2. o.

1

(2)  COM(2011) 823 final.

2

(3)  HL C 451., 2014.12.16., 123. o.

3

(4)  HL C 181., 2012.6.21., 173-178. o.

4

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/24

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A gazdasági és monetáris unió kiteljesítése – Az adópolitika szerepe

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2015/C 230/04)

| Előadó: | Carlos TRÍAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Petru Sorin DANDEA |

Előadó:

Carlos TRÍAS PINTÓ

Társelőadó:

Petru Sorin DANDEA

2014. február 27-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

A gazdasági és monetáris unió kiteljesítése – Az adópolitika szerepe.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2014. november 18-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-én és 11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 164 szavazattal 53 ellenében, 11 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A világ többi részén tapasztaltnál lassúbb európai gazdasági fellendülés jól mutatja, hogy bizonyos fokú működési zavarok állnak fenn, amelyeket egy elmélyített gazdasági és monetáris uniónak kell kezelnie. Az adózás szerepét figyelembe véve ez a vélemény támogatja, hogy elmélyítsék a gazdasági és monetáris uniót – különösen az euróövezetben. Eddig is nehéz volt és a jövőben is nehéz lesz eredményeket elérni a közvetlen adóztatás koordinálásában, mivel az adóztatás továbbra is tagállami hatáskörben van, és mechanizmusai attól is függnek, hogy az egyes tagállamok az évszázadok alatt hogyan alakították ki szükségesnek ítélt kormányzati kiadásaik finanszírozására. Az adózásban végrehajtott módosításokkal azt kell elérni, hogy egy globálisan versenyképesebb és fenntarthatóbb adórendszer jöjjön létre. |
| --- | --- |

1.1.

A világ többi részén tapasztaltnál lassúbb európai gazdasági fellendülés jól mutatja, hogy bizonyos fokú működési zavarok állnak fenn, amelyeket egy elmélyített gazdasági és monetáris uniónak kell kezelnie. Az adózás szerepét figyelembe véve ez a vélemény támogatja, hogy elmélyítsék a gazdasági és monetáris uniót – különösen az euróövezetben. Eddig is nehéz volt és a jövőben is nehéz lesz eredményeket elérni a közvetlen adóztatás koordinálásában, mivel az adóztatás továbbra is tagállami hatáskörben van, és mechanizmusai attól is függnek, hogy az egyes tagállamok az évszázadok alatt hogyan alakították ki szükségesnek ítélt kormányzati kiadásaik finanszírozására. Az adózásban végrehajtott módosításokkal azt kell elérni, hogy egy globálisan versenyképesebb és fenntarthatóbb adórendszer jöjjön létre.

| 1.2. | A gazdasági és monetáris unió megfelelő működéséhez az új jogszabályi rendszernek le kell fektetnie a fiskális unió alapjait, biztosítva, hogy fokozatosan olyan körű fiskális unió jöjjön létre, amely képes áthidalni a nemzeti szabályozások nagymértékű eltéréseit, amelyek hátráltatják a valódi integrációt és az egységes piac kialakítását. Fokozatosan ki kell alakítani az euróövezet megemelt közös költségvetését is. |
| --- | --- |

1.2.

A gazdasági és monetáris unió megfelelő működéséhez az új jogszabályi rendszernek le kell fektetnie a fiskális unió alapjait, biztosítva, hogy fokozatosan olyan körű fiskális unió jöjjön létre, amely képes áthidalni a nemzeti szabályozások nagymértékű eltéréseit, amelyek hátráltatják a valódi integrációt és az egységes piac kialakítását. Fokozatosan ki kell alakítani az euróövezet megemelt közös költségvetését is.

| 1.3. | Az EKB monetáris pillére mellett középtávon mindenképpen ki kell építeni „a közös költségvetés pillérét” is, így garantálva a makrogazdasági stabilitást a GMU-n belül, különösen „aszimmetrikus sokkhatások” esetén. |
| --- | --- |

1.3.

Az EKB monetáris pillére mellett középtávon mindenképpen ki kell építeni „a közös költségvetés pillérét” is, így garantálva a makrogazdasági stabilitást a GMU-n belül, különösen „aszimmetrikus sokkhatások” esetén.

| 1.4. | Az adóügyi politika hiányosságainak és kibúvóinak kijavításához ambiciózusabb lépéseket kell tenni az euróövezeten belül mind a különféle adótípusok számának csökkentése, mind azok egységesítése irányában. Ki kell terjeszteni az adóalapokat és jobban össze kell hangolni az adókulcsokat, továbbá meg kell erősíteni az együttműködést és az információcsere-mechanizmusokat a csalás és az adóelkerülés elleni küzdelem érdekében. |
| --- | --- |

1.4.

Az adóügyi politika hiányosságainak és kibúvóinak kijavításához ambiciózusabb lépéseket kell tenni az euróövezeten belül mind a különféle adótípusok számának csökkentése, mind azok egységesítése irányában. Ki kell terjeszteni az adóalapokat és jobban össze kell hangolni az adókulcsokat, továbbá meg kell erősíteni az együttműködést és az információcsere-mechanizmusokat a csalás és az adóelkerülés elleni küzdelem érdekében.

| 1.5. | Az új jogszabályok kidolgozása során szorosan együtt kell működni az OECD-vel és a G20-akkal, hogy közösen sikerüljön mielőbb megoldást találni az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás globális problémájára. Az OECD jó eredményeket ért el egy olyan globális társaságiadó-modell bevezetésében, melynek keretében ott próbálják beszedni az adót, ahol a tényleges gazdasági tartalom van. Erre kellene építeni az uniós társaságiadó-rendszert. |
| --- | --- |

1.5.

Az új jogszabályok kidolgozása során szorosan együtt kell működni az OECD-vel és a G20-akkal, hogy közösen sikerüljön mielőbb megoldást találni az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás globális problémájára. Az OECD jó eredményeket ért el egy olyan globális társaságiadó-modell bevezetésében, melynek keretében ott próbálják beszedni az adót, ahol a tényleges gazdasági tartalom van. Erre kellene építeni az uniós társaságiadó-rendszert.

| 1.6. | Ahhoz, hogy előrelépést érjünk el a mélyebb fiskális unió felé vezető úton, mindenképpen folytatni kell a Two Pack keretében a költségvetési felügyeletet, és minél előbb be kell vezetni egy sajátforrás-alapot az euróövezetben, hogy helyre lehessen állítani a makrogazdasági egyensúlyzavarokat (1). |
| --- | --- |

1.6.

Ahhoz, hogy előrelépést érjünk el a mélyebb fiskális unió felé vezető úton, mindenképpen folytatni kell a Two Pack keretében a költségvetési felügyeletet, és minél előbb be kell vezetni egy sajátforrás-alapot az euróövezetben, hogy helyre lehessen állítani a makrogazdasági egyensúlyzavarokat (1).

| 1.7. | Az EGSZB teljes mértékben támogatja az európai szemeszter folyamatának folytatását azzal a megjegyzéssel, hogy a hatékonyság érdekében felül kell azt vizsgálni. Az egyes országspecifikus ajánlások jó eszközt jelenthetnek a közös kiindulópont kialakításához. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB teljes mértékben támogatja az európai szemeszter folyamatának folytatását azzal a megjegyzéssel, hogy a hatékonyság érdekében felül kell azt vizsgálni. Az egyes országspecifikus ajánlások jó eszközt jelenthetnek a közös kiindulópont kialakításához.

| 1.8. | Emelni kell, különösen az euróövezetben, az EU GDP-jének alig 1 %-át kitevő szűkös közös költségvetést. Az Európai Bizottság elnökének, Jean-Claude Junckernek az „Új kezdet Európa számára” című politikai iránymutatása azt szorgalmazza, hogy a költségvetést elsősorban munkahelyteremtésre, növekedésre és a versenyképesség növelésére fordítsák. Az EGSZB támogatja ezt a megközelítést, és hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret 2016 végén esedékes felülvizsgálatát arra kellene felhasználni, hogy lefektessük egy nagyobb költségvetés alapjait, amelyre azért van szükség, hogy megfelelően működhessen a monetáris unió. |
| --- | --- |

1.8.

Emelni kell, különösen az euróövezetben, az EU GDP-jének alig 1 %-át kitevő szűkös közös költségvetést. Az Európai Bizottság elnökének, Jean-Claude Junckernek az „Új kezdet Európa számára” című politikai iránymutatása azt szorgalmazza, hogy a költségvetést elsősorban munkahelyteremtésre, növekedésre és a versenyképesség növelésére fordítsák. Az EGSZB támogatja ezt a megközelítést, és hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret 2016 végén esedékes felülvizsgálatát arra kellene felhasználni, hogy lefektessük egy nagyobb költségvetés alapjait, amelyre azért van szükség, hogy megfelelően működhessen a monetáris unió.

| 1.9. | Az Európai Bizottságnak nyomon kellene követnie „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió felé” című 2013. márciusi közleményét (2), és be kellene vezetnie egy konvergencia- és versenyképességi eszközt, amely a tagállamok olyan szerződéses kötelezettségeire irányul, amelyek szerint olyan, nemzeti és európai szintű hozadékkal szolgáló reformokat kell végrehajtaniuk az egyensúlyzavarok kezelésére, amely reformokat egyébként pénzügyi segítség nélkül nem tudnának véghez vinni. Ezt a pénzügyi alapot egy olyan sajátforrás-alapú költségvetési eszközzé kellene továbbfejleszteni, amely képes ideiglenes támogatást nyújtani a regionális sokkhatások leküzdéséhez (3). |
| --- | --- |

1.9.

Az Európai Bizottságnak nyomon kellene követnie „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió felé” című 2013. márciusi közleményét (2), és be kellene vezetnie egy konvergencia- és versenyképességi eszközt, amely a tagállamok olyan szerződéses kötelezettségeire irányul, amelyek szerint olyan, nemzeti és európai szintű hozadékkal szolgáló reformokat kell végrehajtaniuk az egyensúlyzavarok kezelésére, amely reformokat egyébként pénzügyi segítség nélkül nem tudnának véghez vinni. Ezt a pénzügyi alapot egy olyan sajátforrás-alapú költségvetési eszközzé kellene továbbfejleszteni, amely képes ideiglenes támogatást nyújtani a regionális sokkhatások leküzdéséhez (3).

| 1.10. | Az euróövezet költségvetése a monetáris unió jobb működését hivatott elősegíteni; fiskális támogatást kell nyújtania a teljes bankunió kiépítéséhez és az aszimmetrikus sokkhatások ellensúlyozásához. Ezek a funkciók nem voltak meg a gazdasági válság kitörésekor, így drámaian megnőttek az egyenlőtlenségek, amelyekhez pedig költségvetési intézkedésekre volt szükség. |
| --- | --- |

1.10.

Az euróövezet költségvetése a monetáris unió jobb működését hivatott elősegíteni; fiskális támogatást kell nyújtania a teljes bankunió kiépítéséhez és az aszimmetrikus sokkhatások ellensúlyozásához. Ezek a funkciók nem voltak meg a gazdasági válság kitörésekor, így drámaian megnőttek az egyenlőtlenségek, amelyekhez pedig költségvetési intézkedésekre volt szükség.

| 1.11. | Az EGSZB tudatában van a kérdés összetettségének, és azt javasolja, hogy fokozatosan fogadjanak el egy sor intézkedést, összhangban az európai szerződésekben rögzített célokkal (4).
  Rövid távon (6–18 hónap):






  — | Uniós szinten közös konszolidált társaságiadó-alapot (5) kell bevezetni (ahogy azt az EGSZB már korábban is szorgalmazta) (6), és a jelenlegi európai bizottsági javaslatban (7) leírtaknál korrektebb módon kell a paramétereket meghatározni. Az OECD által elért eredményeket is figyelembe kell venni. |
| --- | --- | --- |

1.11.

Az EGSZB tudatában van a kérdés összetettségének, és azt javasolja, hogy fokozatosan fogadjanak el egy sor intézkedést, összhangban az európai szerződésekben rögzített célokkal (4).

Rövid távon (6–18 hónap):

—

Uniós szinten közös konszolidált társaságiadó-alapot (5) kell bevezetni (ahogy azt az EGSZB már korábban is szorgalmazta) (6), és a jelenlegi európai bizottsági javaslatban (7) leírtaknál korrektebb módon kell a paramétereket meghatározni. Az OECD által elért eredményeket is figyelembe kell venni.

| — | Reagálni kell az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás kapcsán az OECD és a G20-ak szintjén történt globális fejleményekre, hogy garantálni lehessen az adórendszerek átláthatóságát és a tisztességtelen adókedvezmények megakadályozását, illetve sürgősen meg kell szüntetni azt a tagállami gyakorlatot, hogy egyes kiválasztott cégek különleges adókedvezményekben részesülnek. |
| --- | --- |

—

Reagálni kell az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás kapcsán az OECD és a G20-ak szintjén történt globális fejleményekre, hogy garantálni lehessen az adórendszerek átláthatóságát és a tisztességtelen adókedvezmények megakadályozását, illetve sürgősen meg kell szüntetni azt a tagállami gyakorlatot, hogy egyes kiválasztott cégek különleges adókedvezményekben részesülnek.

| — | Konkrét megállapodásokat kell kötni az euróövezetben, hogy a tervezett pénzügyi tranzakciós adót az azt most támogató tizenegy tagállamon kívül továbbiakra is kiterjesszék. |
| --- | --- |

—

Konkrét megállapodásokat kell kötni az euróövezetben, hogy a tervezett pénzügyi tranzakciós adót az azt most támogató tizenegy tagállamon kívül továbbiakra is kiterjesszék.

| — | Be kell vonni a polgárokat a feketegazdaság, az adóelkerülés és az adócsalás elleni küzdelembe úgy, hogy egyrészt arra ösztönözzük a magángazdaságot, hogy erősítse meg az olyan, nyomot hagyó eszközöket, mint amilyenek a szolgáltatási utalványok és az elektronikus fizetési formák, másrészt pedig elmélyítjük az ilyenfajta együttműködést a hatóságokkal. |
| --- | --- |

—

Be kell vonni a polgárokat a feketegazdaság, az adóelkerülés és az adócsalás elleni küzdelembe úgy, hogy egyrészt arra ösztönözzük a magángazdaságot, hogy erősítse meg az olyan, nyomot hagyó eszközöket, mint amilyenek a szolgáltatási utalványok és az elektronikus fizetési formák, másrészt pedig elmélyítjük az ilyenfajta együttműködést a hatóságokkal.

| — | A jelenlegi héa-hálózaton és -adatbázison túlmutatóan az adminisztratív együttműködés elmélyítése megerősített együttműködéssel az alábbi négy területen:






  i. | a Eurofisc platform (8) megerősítése, amely egy héa-elszámolóházként működő, illetve az adócsalások leküzdésével foglalkozó, kezdeti szakaszban lévő uniós ügynökség. A platform most kezdi meg működését az euróövezetben azzal a céllal, hogy teljesen kiépüljön a nemzeti adóhatóságok közötti információs lánc, és így véget lehessen vetni a „körhintacsalásnak” (9). |
| --- | --- | --- |

—

A jelenlegi héa-hálózaton és -adatbázison túlmutatóan az adminisztratív együttműködés elmélyítése megerősített együttműködéssel az alábbi négy területen:

i.

a Eurofisc platform (8) megerősítése, amely egy héa-elszámolóházként működő, illetve az adócsalások leküzdésével foglalkozó, kezdeti szakaszban lévő uniós ügynökség. A platform most kezdi meg működését az euróövezetben azzal a céllal, hogy teljesen kiépüljön a nemzeti adóhatóságok közötti információs lánc, és így véget lehessen vetni a „körhintacsalásnak” (9).

| ii. | az egész EU-ra vonatkozó jogalapként a kölcsönös segítségnyújtásról szóló 2011-es irányelv (10) megerősítése úgy, hogy szükség esetén néhány eleme akár rendelet formájában is megjelenhetne. |
| --- | --- |

ii.

az egész EU-ra vonatkozó jogalapként a kölcsönös segítségnyújtásról szóló 2011-es irányelv (10) megerősítése úgy, hogy szükség esetén néhány eleme akár rendelet formájában is megjelenhetne.

| iii. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hajtsa végre az adócsalás és adóelkerülés elleni cselekvési tervben szereplő azon javaslatát, hogy a jó adóügyi kormányzás elvét be nem tartó, adóparadicsomként működő országokat tegyék feketelistára, és kéri, hogy európai szinten határozzanak meg közös kritériumokat az ilyen országok azonosítására, hogy elkerülhető legyen az ilyen kritériumok tagállamonkénti eltérő alkalmazása. Az EGSZB arra kéri a Versenypolitikai Főigazgatóságot, hogy teljes körűen derítsen fel minden olyan tisztességtelen adóügyi megállapodást, amely tagállamok és egyes konkrét vállalatok között jött létre. Emellett a tőzsdéken jegyzett vállalatok vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló jelentéseiben konkrétan meg kellene említeni az ilyen helyeken működtetett vagy bejegyzett vállalkozásokat. |
| --- | --- |

iii.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hajtsa végre az adócsalás és adóelkerülés elleni cselekvési tervben szereplő azon javaslatát, hogy a jó adóügyi kormányzás elvét be nem tartó, adóparadicsomként működő országokat tegyék feketelistára, és kéri, hogy európai szinten határozzanak meg közös kritériumokat az ilyen országok azonosítására, hogy elkerülhető legyen az ilyen kritériumok tagállamonkénti eltérő alkalmazása. Az EGSZB arra kéri a Versenypolitikai Főigazgatóságot, hogy teljes körűen derítsen fel minden olyan tisztességtelen adóügyi megállapodást, amely tagállamok és egyes konkrét vállalatok között jött létre. Emellett a tőzsdéken jegyzett vállalatok vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló jelentéseiben konkrétan meg kellene említeni az ilyen helyeken működtetett vagy bejegyzett vállalkozásokat.

| iv. | európai adóegyszerűsítési testület felállítása korábbi tagállami tapasztalatok alapján. |
| --- | --- |

iv.

európai adóegyszerűsítési testület felállítása korábbi tagállami tapasztalatok alapján.

Középtávon (18 hónap–5 év):

| — | A társasági adó kapcsán: az 1980-as évek „valutakígyójának” szellemében és egy szerződésmódosítást előkészítve egyfajta „adókígyót” kellene létrehozni az euróövezetben, tényleges adókulcs-minimumokkal és -maximumokkal, az adókulcsok fokozatos harmonizációja érdekében. |
| --- | --- |

—

A társasági adó kapcsán: az 1980-as évek „valutakígyójának” szellemében és egy szerződésmódosítást előkészítve egyfajta „adókígyót” kellene létrehozni az euróövezetben, tényleges adókulcs-minimumokkal és -maximumokkal, az adókulcsok fokozatos harmonizációja érdekében.

| — | Konkrét költségvetési bevétel generálása az euróövezetben (11) a fent említett, pénzügyi tranzakciókra kivetett adóból, illetve további négy másik forrásból: a nem megújuló energiák fogyasztására kivetett adóból (amely azokra az energiaforrásokra korlátozódna, amelyek ára az elmúlt években csökkent), a GDP 6 %-át meghaladó pozitív mérlegegyenlegekre kivetett ideiglenes illetékből (12), közös kötvények kibocsátásából és a pénzkibocsátásból származó jövedelem megosztásából. |
| --- | --- |

—

Konkrét költségvetési bevétel generálása az euróövezetben (11) a fent említett, pénzügyi tranzakciókra kivetett adóból, illetve további négy másik forrásból: a nem megújuló energiák fogyasztására kivetett adóból (amely azokra az energiaforrásokra korlátozódna, amelyek ára az elmúlt években csökkent), a GDP 6 %-át meghaladó pozitív mérlegegyenlegekre kivetett ideiglenes illetékből (12), közös kötvények kibocsátásából és a pénzkibocsátásból származó jövedelem megosztásából.

| — | Egy, a fenti öt adó beszedéséhez, illetve a bevételek ellenőrzéséhez, felügyeletéhez és elosztáshoz kapcsolódó tagállami tevékenységeket koordináló hatóság felállítása az euróövezetben. |
| --- | --- |

—

Egy, a fenti öt adó beszedéséhez, illetve a bevételek ellenőrzéséhez, felügyeletéhez és elosztáshoz kapcsolódó tagállami tevékenységeket koordináló hatóság felállítása az euróövezetben.

| — | Ezáltal egy újabb szövetségi költségvetés létrehozása az euróövezetben, amelyet egy közös munkanélküliségi biztosítás, kohéziós politikák és a zöld gazdasághoz kapcsolódó fenntartható beruházások fedezésére fordítanának. |
| --- | --- |

—

Ezáltal egy újabb szövetségi költségvetés létrehozása az euróövezetben, amelyet egy közös munkanélküliségi biztosítás, kohéziós politikák és a zöld gazdasághoz kapcsolódó fenntartható beruházások fedezésére fordítanának.

| — | A jelenlegi euróövezeti fiskális döntéshozatali modell módosítása, a minősített többségi szavazási rendszer bevezetésével. Az EGSZB tisztában van azzal, hogy ehhez egy vitákat kiváltó szerződésmódosításra lenne szükség. |
| --- | --- |

—

A jelenlegi euróövezeti fiskális döntéshozatali modell módosítása, a minősített többségi szavazási rendszer bevezetésével. Az EGSZB tisztában van azzal, hogy ehhez egy vitákat kiváltó szerződésmódosításra lenne szükség.

2.   A GMU és annak költségvetési és adóügyi kerete

2.1.   Keret

| 2.1.1. | A 28 uniós tagállam elindult az integráció útján, de az euróövezetbeli országok több kötelezettséget vállaltak. Ebben a monetáris unió vezérelte őket, amelyet most a körvonalazódó bankunió és a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló kormányközi szerződés is erősít. |
| --- | --- |

2.1.1.

A 28 uniós tagállam elindult az integráció útján, de az euróövezetbeli országok több kötelezettséget vállaltak. Ebben a monetáris unió vezérelte őket, amelyet most a körvonalazódó bankunió és a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló kormányközi szerződés is erősít.

| 2.1.2. | Az adóügyi politika jelenleg 600 különféle adóra terjed ki. Ezek biztosítják a bevételek zömét, ami összességében (adók és társadalombiztosítási járulékok) a tagállamok GDP-je 39,4 %-ának (13) (az euróövezetben 40,4 %-ának) felel meg. Az EKB egységes monetáris politikáját kiegészítendő nagyobb mértékű koordinációra van szükség az euróövezeti országok adópolitikája terén is. |
| --- | --- |

2.1.2.

Az adóügyi politika jelenleg 600 különféle adóra terjed ki. Ezek biztosítják a bevételek zömét, ami összességében (adók és társadalombiztosítási járulékok) a tagállamok GDP-je 39,4 %-ának (13) (az euróövezetben 40,4 %-ának) felel meg. Az EKB egységes monetáris politikáját kiegészítendő nagyobb mértékű koordinációra van szükség az euróövezeti országok adópolitikája terén is.

| 2.1.3. | Amennyiben előrelépések történnek a fiskális unió irányába, az az euróövezet esetében azt jelentené, hogy lehetne építeni a rendszer saját forrásaira és el lehetne kezdeni fontos szerkezeti reformok támogatását a nehéz helyzetbe került gazdaságokban, továbbá végre lehetne hajtani olyan szolidaritásra és újraelosztásra épülő politikákat, melyek nélkülözhetetlenek az aszimmetrikus sokkok ellensúlyozásához. |
| --- | --- |

2.1.3.

Amennyiben előrelépések történnek a fiskális unió irányába, az az euróövezet esetében azt jelentené, hogy lehetne építeni a rendszer saját forrásaira és el lehetne kezdeni fontos szerkezeti reformok támogatását a nehéz helyzetbe került gazdaságokban, továbbá végre lehetne hajtani olyan szolidaritásra és újraelosztásra épülő politikákat, melyek nélkülözhetetlenek az aszimmetrikus sokkok ellensúlyozásához.

| 2.1.4. | Az EU és főként az euróövezet növekedése (GDP) és foglalkoztatási rátája elmarad más fejlett gazdaságokéitól. A legtöbb gazdasági integrációval foglalkozó elmélet szerint olyan modellekre van szükség, amelyek ötvözik a monetáris és a fiskális uniót. Az EUMSZ azonban egyhangú döntéshozatalt ír elő adóügyi kérdésekben, ami lényegesen megnehezíti a jogszabályok elfogadását. |
| --- | --- |

2.1.4.

Az EU és főként az euróövezet növekedése (GDP) és foglalkoztatási rátája elmarad más fejlett gazdaságokéitól. A legtöbb gazdasági integrációval foglalkozó elmélet szerint olyan modellekre van szükség, amelyek ötvözik a monetáris és a fiskális uniót. Az EUMSZ azonban egyhangú döntéshozatalt ír elő adóügyi kérdésekben, ami lényegesen megnehezíti a jogszabályok elfogadását.

| 2.1.5. | Az euróövezet makrogazdasági hatékonyságának hiánya részben annak tudható be, hogy nincsen összhang az erősen decentralizált és a tagállamok hatáskörében levő fiskális politika, valamint az euróövezetbe tartozó országok körében egyre inkább centralizált és az EKB hatásköre alá tartozó monetáris politika között. |
| --- | --- |

2.1.5.

Az euróövezet makrogazdasági hatékonyságának hiánya részben annak tudható be, hogy nincsen összhang az erősen decentralizált és a tagállamok hatáskörében levő fiskális politika, valamint az euróövezetbe tartozó országok körében egyre inkább centralizált és az EKB hatásköre alá tartozó monetáris politika között.

| 2.1.6. | Az EKB korlátozott hatáskörei miatt nem képes pénzkibocsátással finanszírozni a költségvetési hiányokat. Ez az árstabilitás és a deviza értéke szempontjából akár előnyös is lehet, azonban nem segíti a növekedést, a foglalkoztatást és más célkitűzéseket. A monetáris unió megvalósulása óta kevés eredményt sikerült elérni az EU-ban a fiskális unió létrehozása terén. Ez megnehezíti a munkaerő és a tőke mobilitását, illetve a válsághelyzetekre és aszimmetrikus sokkhatásokra való reagálást. |
| --- | --- |

2.1.6.

Az EKB korlátozott hatáskörei miatt nem képes pénzkibocsátással finanszírozni a költségvetési hiányokat. Ez az árstabilitás és a deviza értéke szempontjából akár előnyös is lehet, azonban nem segíti a növekedést, a foglalkoztatást és más célkitűzéseket. A monetáris unió megvalósulása óta kevés eredményt sikerült elérni az EU-ban a fiskális unió létrehozása terén. Ez megnehezíti a munkaerő és a tőke mobilitását, illetve a válsághelyzetekre és aszimmetrikus sokkhatásokra való reagálást.

2.2.   Tendenciák és problémák a bevételek és a kiadások terén

| 2.2.1. | Az eddig alkalmazott minimális adópolitikai koordináció aligha elegendő ahhoz, hogy megakadályozza a tagállamok közötti versenytorzulást és az elsősorban a társasági és a személyi jövedelemadók névleges és tényleges kulcsait érintő „csökkentési versenyt”. Amennyiben erre a tagállamok között összehangoltan kerül sor, akkor még kedvező hatása is lehet. Jelenleg sajnos ez negatív összegű játék, amely a tőkejövedelem és az erősen mobil munkaerő szempontjából kedvező, a túlnyomó többség számára pedig hátrányos. |
| --- | --- |

2.2.1.

Az eddig alkalmazott minimális adópolitikai koordináció aligha elegendő ahhoz, hogy megakadályozza a tagállamok közötti versenytorzulást és az elsősorban a társasági és a személyi jövedelemadók névleges és tényleges kulcsait érintő „csökkentési versenyt”. Amennyiben erre a tagállamok között összehangoltan kerül sor, akkor még kedvező hatása is lehet. Jelenleg sajnos ez negatív összegű játék, amely a tőkejövedelem és az erősen mobil munkaerő szempontjából kedvező, a túlnyomó többség számára pedig hátrányos.

| 2.2.2. | Bár a fiskális integrációhoz valamilyen transzferrendszerre és egy hatóságra van szükség, az uniós költségvetés csak a GDP 1 %-ára rúg. Az „Európa 2020” stratégiában és az Európa 2030 projektben rögzített célkitűzések ellenére a nettó transzferek ezeknek a forrásoknak csak minimális részét teszik ki. |
| --- | --- |

2.2.2.

Bár a fiskális integrációhoz valamilyen transzferrendszerre és egy hatóságra van szükség, az uniós költségvetés csak a GDP 1 %-ára rúg. Az „Európa 2020” stratégiában és az Európa 2030 projektben rögzített célkitűzések ellenére a nettó transzferek ezeknek a forrásoknak csak minimális részét teszik ki.

| 2.2.3. | A teljes körű gazdasági és monetáris unió elérését célul kitűző, 2012-ben elkészített menetrend (14) azt javasolja, hogy középtávon egy gazdasági, monetáris és fiskális unió irányába haladjunk, többek között konkrétabb kezdeményezések révén, míg rövid távon a fiskális és gazdasági irányítás (hatos jogszabálycsomag, fiskális paktum és a kettes rendeletcsomag), az európai szemeszter és az abban szereplő ajánlások, valamint a 25 ország által az EUMSZ keretein kívül aláírt, a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló kormányközi szerződés megerősítését tervezik. A rendszer egyirányú, merev, nehézkes, és nem garantálja azt a fajta rugalmasságot, amely a válsághelyzetben hirtelen fellépő gazdasági helyzetek kezeléséhez szükséges, illetve nem tud euróövezeti intézkedéscsomaggal szolgálni. |
| --- | --- |

2.2.3.

A teljes körű gazdasági és monetáris unió elérését célul kitűző, 2012-ben elkészített menetrend (14) azt javasolja, hogy középtávon egy gazdasági, monetáris és fiskális unió irányába haladjunk, többek között konkrétabb kezdeményezések révén, míg rövid távon a fiskális és gazdasági irányítás (hatos jogszabálycsomag, fiskális paktum és a kettes rendeletcsomag), az európai szemeszter és az abban szereplő ajánlások, valamint a 25 ország által az EUMSZ keretein kívül aláírt, a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló kormányközi szerződés megerősítését tervezik. A rendszer egyirányú, merev, nehézkes, és nem garantálja azt a fajta rugalmasságot, amely a válsághelyzetben hirtelen fellépő gazdasági helyzetek kezeléséhez szükséges, illetve nem tud euróövezeti intézkedéscsomaggal szolgálni.

| 2.2.4. | Meg kell jegyezni, hogy idáig csak a kiadási oldalon vezettek be intézkedéseket, a fiskális unió bevételi oldalát pedig teljes mértékben figyelmen kívül hagyták. |
| --- | --- |

2.2.4.

Meg kell jegyezni, hogy idáig csak a kiadási oldalon vezettek be intézkedéseket, a fiskális unió bevételi oldalát pedig teljes mértékben figyelmen kívül hagyták.

| 2.2.5. | A fiskális felügyeleti hatóság hiánya mellett a trojka átpolitizált szerepben lépett fel, amikor megszorítási politikákat írt elő segítségre szoruló országok számára. Ez az eredményesség és az átláthatóság hiánya miatt kritikát váltott ki az Európai Parlament (15) és az EGSZB részéről. |
| --- | --- |

2.2.5.

A fiskális felügyeleti hatóság hiánya mellett a trojka átpolitizált szerepben lépett fel, amikor megszorítási politikákat írt elő segítségre szoruló országok számára. Ez az eredményesség és az átláthatóság hiánya miatt kritikát váltott ki az Európai Parlament (15) és az EGSZB részéről.

| 2.2.6. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság elnökének, Jean-Claude Junckernek az „Új kezdet Európa számára” című politikai iránymutatását, amely azt szorgalmazza, hogy az EU a „trojka” helyett vezessen be egy nagyobb demokratikus legitimációval rendelkező és elszámoltathatóbb, az uniós intézményekhez kapcsolódó struktúrát, és emellett erősítse meg a parlamenti kontrollt mind uniós, mind pedig nemzeti szinten. |
| --- | --- |

2.2.6.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság elnökének, Jean-Claude Junckernek az „Új kezdet Európa számára” című politikai iránymutatását, amely azt szorgalmazza, hogy az EU a „trojka” helyett vezessen be egy nagyobb demokratikus legitimációval rendelkező és elszámoltathatóbb, az uniós intézményekhez kapcsolódó struktúrát, és emellett erősítse meg a parlamenti kontrollt mind uniós, mind pedig nemzeti szinten.

| 2.2.7. | Ugyanakkor az euróövezet egyes, a legsérülékenyebbek közé tartozó országai által követett fiskális leértékelési politikák károsították az európai szociális modellt (16) ahelyett, hogy fokozták volna a versenyképességet, hiszen a munkaerőre mint termelési tényezőre nehezedő terhek csökkentésének alig volt érezhető hatása a növekedés, a foglalkoztatás és az adóssághelyzet terén, s így szükségtelen adóbevétel-kiesést eredményezett. Egyes tagállamokban azonban már megmutatkoznak bizonyos egyensúlyzavarok kiigazításának kedvező hatásai. |
| --- | --- |

2.2.7.

Ugyanakkor az euróövezet egyes, a legsérülékenyebbek közé tartozó országai által követett fiskális leértékelési politikák károsították az európai szociális modellt (16) ahelyett, hogy fokozták volna a versenyképességet, hiszen a munkaerőre mint termelési tényezőre nehezedő terhek csökkentésének alig volt érezhető hatása a növekedés, a foglalkoztatás és az adóssághelyzet terén, s így szükségtelen adóbevétel-kiesést eredményezett. Egyes tagállamokban azonban már megmutatkoznak bizonyos egyensúlyzavarok kiigazításának kedvező hatásai.

3.   Megjegyzések

3.1.   A pénzügyi és digitális szolgáltatások megadóztatásának jelentősége

| 3.1.1. | Az adóztatás integrációjának terén történő előrelépés nehézsége két területen is megmutatkozott, éspedig a pénzügyi tranzakciók és a digitális gazdaságbeli tranzakciók terén. Az Európai Bizottságnak gyorsan kellene reagálnia, szem előtt tartva a Versenypolitikai Főigazgatóság vizsgálatait, a digitális gazdaság adóztatásával foglalkozó bizottsági szakértői csoport ajánlásait (17), valamint a multinacionális vállalatok adóelkerülése elleni küzdelem összehangolt nemzetközi megközelítése érdekében tett első OECD-ajánlásokat (18), amelyeket az OECD/G20-nak az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás problémájával foglalkozó projektje keretében fogalmaztak meg (ennek célja egységes nemzetközi adószabályok létrehozása annak érdekében, hogy megakadályozzák az adóalap-eróziót és a nyereség más joghatóság alatt álló területek felé történő, adóelkerülési célú, mesterséges átcsoportosítását). |
| --- | --- |

3.1.1.

Az adóztatás integrációjának terén történő előrelépés nehézsége két területen is megmutatkozott, éspedig a pénzügyi tranzakciók és a digitális gazdaságbeli tranzakciók terén. Az Európai Bizottságnak gyorsan kellene reagálnia, szem előtt tartva a Versenypolitikai Főigazgatóság vizsgálatait, a digitális gazdaság adóztatásával foglalkozó bizottsági szakértői csoport ajánlásait (17), valamint a multinacionális vállalatok adóelkerülése elleni küzdelem összehangolt nemzetközi megközelítése érdekében tett első OECD-ajánlásokat (18), amelyeket az OECD/G20-nak az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás problémájával foglalkozó projektje keretében fogalmaztak meg (ennek célja egységes nemzetközi adószabályok létrehozása annak érdekében, hogy megakadályozzák az adóalap-eróziót és a nyereség más joghatóság alatt álló területek felé történő, adóelkerülési célú, mesterséges átcsoportosítását).

| 3.1.2. | Mivel a tervezett, az egész EU-ban alkalmazandó pénzügyi tranzakciós adó ügye csupán a (mindössze 11 euróövezeti országra kiterjedő) fokozott együttműködésről szóló 2013. februári irányelvig (19) jutott, alkalmazását legalább az euróövezet egészére ki kellene terjeszteni (újból lendületbe hozva így az elmúlt hónapokban megrekedt folyamatot). |
| --- | --- |

3.1.2.

Mivel a tervezett, az egész EU-ban alkalmazandó pénzügyi tranzakciós adó ügye csupán a (mindössze 11 euróövezeti országra kiterjedő) fokozott együttműködésről szóló 2013. februári irányelvig (19) jutott, alkalmazását legalább az euróövezet egészére ki kellene terjeszteni (újból lendületbe hozva így az elmúlt hónapokban megrekedt folyamatot).

| 3.1.3. | Az EGSZB üdvözli a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló irányelv (20) módosítására vonatkozó javaslatot, amelynek célja az információ minőségének javítása és az adóelkerülés eredményesebb megelőzése. |
| --- | --- |

3.1.3.

Az EGSZB üdvözli a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló irányelv (20) módosítására vonatkozó javaslatot, amelynek célja az információ minőségének javítása és az adóelkerülés eredményesebb megelőzése.

3.2.   Adózási struktúrák: adóalap, adókulcs és adómentesség

| 3.2.1. | Az EU adóbevételbeli vesztesége minden évben meghaladja az Egyesült Államokét és más országokét, ahol kisebb a feketegazdaság, kevesebb az adó- és a foglalkoztatási csalás, valamint az adóelkerülés (21). A működési zavarok – például adóparadicsomok – kialakulásának megelőzése érdekében a kiterjedt és összetett adószerkezetek nagyobb egységességére, egyszerűsítésére és országok közötti harmonizációjára van szükség. A folyamatnak az euróövezettel kell kezdődnie, az Európai Bizottság és az eurócsoport irányításával és egy, a néhány országban már létezőekhez hasonló európai egyszerűsítési testület igénybevételével (22). |
| --- | --- |

3.2.1.

Az EU adóbevételbeli vesztesége minden évben meghaladja az Egyesült Államokét és más országokét, ahol kisebb a feketegazdaság, kevesebb az adó- és a foglalkoztatási csalás, valamint az adóelkerülés (21). A működési zavarok – például adóparadicsomok – kialakulásának megelőzése érdekében a kiterjedt és összetett adószerkezetek nagyobb egységességére, egyszerűsítésére és országok közötti harmonizációjára van szükség. A folyamatnak az euróövezettel kell kezdődnie, az Európai Bizottság és az eurócsoport irányításával és egy, a néhány országban már létezőekhez hasonló európai egyszerűsítési testület igénybevételével (22).

| 3.2.2. | Az EGSZB úgy véli ezenkívül, hogy az adópolitikák konvergenciájának prioritásként kellene szerepelnie az európai szemeszter keretében (kihasználva egyes országspecifikus ajánlásokat), hiszen ez az a fórum, amely a tagállamok gazdaságpolitikai erőfeszítéseinek összehangolására szolgál annak érdekében, hogy más szakpolitikák segítségével elérjék az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit is. |
| --- | --- |

3.2.2.

Az EGSZB úgy véli ezenkívül, hogy az adópolitikák konvergenciájának prioritásként kellene szerepelnie az európai szemeszter keretében (kihasználva egyes országspecifikus ajánlásokat), hiszen ez az a fórum, amely a tagállamok gazdaságpolitikai erőfeszítéseinek összehangolására szolgál annak érdekében, hogy más szakpolitikák segítségével elérjék az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit is.

| 3.2.3. | Az EGSZB méltányosabb és eredményesebb rendszert szeretne, amelynek része az átláthatóságot, az adóalap kiszélesítését és az agresszív adóelkerülés megelőzését célzó, s ezzel az adókulcsok csökkentését és a terhek újraelosztását lehetővé tevő adóreform és harmonizáció. |
| --- | --- |

3.2.3.

Az EGSZB méltányosabb és eredményesebb rendszert szeretne, amelynek része az átláthatóságot, az adóalap kiszélesítését és az agresszív adóelkerülés megelőzését célzó, s ezzel az adókulcsok csökkentését és a terhek újraelosztását lehetővé tevő adóreform és harmonizáció.

| 3.2.4. | Az EGSZB az adómentességek rendszerének korlátozását javasolja az egyes adónemek függvényében, szigorú gazdasági és társadalmi költség-haszon elemzéseknek alávetve, illetve az adókiadásokkal kapcsolatos, 1968 óta konszolidált nemzetközi elvvel összhangban, szem előtt tartva, hogy az Európai Bizottság tanulmányai szerint a válság elmúlt öt évében az adókedvezmény-rendszerek a legtöbb uniós tagállamban sikeresen tartották korlátok között a piaci egyenlőtlenségek növekedését (23). |
| --- | --- |

3.2.4.

Az EGSZB az adómentességek rendszerének korlátozását javasolja az egyes adónemek függvényében, szigorú gazdasági és társadalmi költség-haszon elemzéseknek alávetve, illetve az adókiadásokkal kapcsolatos, 1968 óta konszolidált nemzetközi elvvel összhangban, szem előtt tartva, hogy az Európai Bizottság tanulmányai szerint a válság elmúlt öt évében az adókedvezmény-rendszerek a legtöbb uniós tagállamban sikeresen tartották korlátok között a piaci egyenlőtlenségek növekedését (23).

| 3.2.5. | Az EGSZB sürgeti az EU-t, hogy az eurózóna képviselői révén vállaljon aktívabb szerepet az azt célzó megbeszélésekben, hogy harmonizációs és egyszerűsítési célú tevékenységét összehangolja az OECD-vel (24), az IMF-fel (25) és a G20-csoporttal (26) – kezdve a transzferárak, a csalás és a feketegazdaság kérdésével, illetve mindenekelőtt az adóterhek méltányos megosztása terén jelentkező problémákkal. |
| --- | --- |

3.2.5.

Az EGSZB sürgeti az EU-t, hogy az eurózóna képviselői révén vállaljon aktívabb szerepet az azt célzó megbeszélésekben, hogy harmonizációs és egyszerűsítési célú tevékenységét összehangolja az OECD-vel (24), az IMF-fel (25) és a G20-csoporttal (26) – kezdve a transzferárak, a csalás és a feketegazdaság kérdésével, illetve mindenekelőtt az adóterhek méltányos megosztása terén jelentkező problémákkal.

| 3.2.6. | Az EGSZB szerint a BEPS (adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás) cselekvési terv (27) nélkülözhetetlen lesz az adómegkerülés és az agresszív adótervezés elleni nemzetközi szintű küzdelemben. Ezért azt javasolja a G20-aknak, az OECD-nek és az összes tagállamnak, hogy fejlesszék tovább ezt a projektet és hozzanak létre egy kezdeti szakaszban levő uniós ügynökséget, amely héa-elszámolóházként működne, illetve az adócsalások leküzdésével foglalkozna. A cél, hogy fel lehessen számolni „körhintacsalás” problémáját (28) a Közösségen belüli tranzakciókban, amely még magánál a feketegazdaságnál is károsabb. |
| --- | --- |

3.2.6.

Az EGSZB szerint a BEPS (adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás) cselekvési terv (27) nélkülözhetetlen lesz az adómegkerülés és az agresszív adótervezés elleni nemzetközi szintű küzdelemben. Ezért azt javasolja a G20-aknak, az OECD-nek és az összes tagállamnak, hogy fejlesszék tovább ezt a projektet és hozzanak létre egy kezdeti szakaszban levő uniós ügynökséget, amely héa-elszámolóházként működne, illetve az adócsalások leküzdésével foglalkozna. A cél, hogy fel lehessen számolni „körhintacsalás” problémáját (28) a Közösségen belüli tranzakciókban, amely még magánál a feketegazdaságnál is károsabb.

| 3.2.7. | Végül, mivel az adómentességek és -könnyítések a nominálisnál jóval alacsonyabb tényleges adókulcsokat eredményeznek, ezeket össze kell hangolni többek között a foglalkoztatással, a termelő beruházással, az üzleti versenyképességgel és a társadalmi befogadással kapcsolatos európai célkitűzésekkel, illetve az európai szociális modellt alakító uniós politikákkal. |
| --- | --- |

3.2.7.

Végül, mivel az adómentességek és -könnyítések a nominálisnál jóval alacsonyabb tényleges adókulcsokat eredményeznek, ezeket össze kell hangolni többek között a foglalkoztatással, a termelő beruházással, az üzleti versenyképességgel és a társadalmi befogadással kapcsolatos európai célkitűzésekkel, illetve az európai szociális modellt alakító uniós politikákkal.

3.3.   A vállalatok megadóztatása

| 3.3.1. | Az EGSZB kéri, hogy kezeljék prioritásként a társasági adók koherens költségvetési és fiskális unió (29) felé való haladás érdekében történő harmonizációját, hogy a kkv-k ne a legmagasabb tényleges adókulcsokat fizessék. Ezen túlmenően az EGSZB határozottan elítéli azt az egyes tagállamokban alkalmazott gyakorlatot, hogy kiválasztott nemzetközi cégek a közvélemény tudta nélkül különleges adókedvezményekben részesülnek, és ezzel összefüggésben kéri, hogy az Európai Bizottság minden tőle telhetőt tegyen meg az ilyen gyakorlatok megszüntetése érdekében. Ez a helyzet a verseny torzulásához vezet, ami összeegyeztethetetlen magával az egységes piacnak a céljával. |
| --- | --- |

3.3.1.

Az EGSZB kéri, hogy kezeljék prioritásként a társasági adók koherens költségvetési és fiskális unió (29) felé való haladás érdekében történő harmonizációját, hogy a kkv-k ne a legmagasabb tényleges adókulcsokat fizessék. Ezen túlmenően az EGSZB határozottan elítéli azt az egyes tagállamokban alkalmazott gyakorlatot, hogy kiválasztott nemzetközi cégek a közvélemény tudta nélkül különleges adókedvezményekben részesülnek, és ezzel összefüggésben kéri, hogy az Európai Bizottság minden tőle telhetőt tegyen meg az ilyen gyakorlatok megszüntetése érdekében. Ez a helyzet a verseny torzulásához vezet, ami összeegyeztethetetlen magával az egységes piacnak a céljával.

| 3.3.1.1. | Az egyik első és legfontosabb intézkedésnek egy „közös konszolidált adóalap” létrehozására kell koncentrálnia. Ezt az álláspontot az EGSZB hivatalosan 2006-ban fejtette ki (30), és később is megerősítette (31). A Ruding-jelentés már 1992-ben rámutatott arra, hogy közös szabályokra van szükség ahhoz – elsőként a minimális és maximális kulcsok terén –, hogy meghatározzuk az adóalapot. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Az egyik első és legfontosabb intézkedésnek egy „közös konszolidált adóalap” létrehozására kell koncentrálnia. Ezt az álláspontot az EGSZB hivatalosan 2006-ban fejtette ki (30), és később is megerősítette (31). A Ruding-jelentés már 1992-ben rámutatott arra, hogy közös szabályokra van szükség ahhoz – elsőként a minimális és maximális kulcsok terén –, hogy meghatározzuk az adóalapot.

| 3.3.1.2. | Az EGSZB azt javasolja, hogy – az euro bevezetése előtt az árfolyam-ingadozások mederben tartására kialakított „valutakígyó” szellemében – az illetékes szerveket ösztönözzék együttműködésre a társasági adó egy alsó és felső határának meghatározása terén. A foglalkoztatás vagy a termelékenység bővítését kevésbé ösztönző mentességeket szintén összehangolt módon kellene felszámolni. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Az EGSZB azt javasolja, hogy – az euro bevezetése előtt az árfolyam-ingadozások mederben tartására kialakított „valutakígyó” szellemében – az illetékes szerveket ösztönözzék együttműködésre a társasági adó egy alsó és felső határának meghatározása terén. A foglalkoztatás vagy a termelékenység bővítését kevésbé ösztönző mentességeket szintén összehangolt módon kellene felszámolni.

| 3.3.2. | Az EGSZB üdvözli a különböző tagállamokban működő anya- és leányvállalatokról szóló irányelvre vonatkozó javaslatot, amely az Európai Bizottság által 2012 végén előterjesztett, az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítésére irányuló cselekvési terv
   (32) 34 intézkedésének egyike volt. Mindazonáltal jobban örülne, ha a végrehajtás rendelettel történne. |
| --- | --- |

3.3.2.

Az EGSZB üdvözli a különböző tagállamokban működő anya- és leányvállalatokról szóló irányelvre vonatkozó javaslatot, amely az Európai Bizottság által 2012 végén előterjesztett, az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítésére irányuló cselekvési terv
   (32) 34 intézkedésének egyike volt. Mindazonáltal jobban örülne, ha a végrehajtás rendelettel történne.

| 3.3.3. | Az EU-n belüli áru- és szolgáltatáskereskedelem vonatkozásában ennél több előrelépés történt a héa harmonizációja terén: javult az adóalapok harmonizációja, az adókulcsok azonban továbbra is jelentősen eltérőek. |
| --- | --- |

3.3.3.

Az EU-n belüli áru- és szolgáltatáskereskedelem vonatkozásában ennél több előrelépés történt a héa harmonizációja terén: javult az adóalapok harmonizációja, az adókulcsok azonban továbbra is jelentősen eltérőek.

| 3.3.4. | Végezetül stratégiai jellegük miatt az EGSZB javasolja, hogy kezeljék prioritásként a kutatás és fejlesztés adóügyi ösztönzőit (33). |
| --- | --- |

3.3.4.

Végezetül stratégiai jellegük miatt az EGSZB javasolja, hogy kezeljék prioritásként a kutatás és fejlesztés adóügyi ösztönzőit (33).

| 3.3.5. | Minden tervezett intézkedésnél ügyelni kell arra, hogy azok ne rontsák az európai vállalkozások versenyképességét. |
| --- | --- |

3.3.5.

Minden tervezett intézkedésnél ügyelni kell arra, hogy azok ne rontsák az európai vállalkozások versenyképességét.

3.4.   Természetes személyek és háztartások adózása

| 3.4.1. | A természetes személyek közvetlen és közvetett adóztatás alá is esnek. Nem szabad elfelejteni, hogy a közvetett adók természetükből adódóan regresszívek, a közvetett adók felfelé történő harmonizációja pedig különösen regresszív jelleggel bír és komoly hatással járhat a népesség legalacsonyabb jövedelmű csoportjaira, amelyek nem rendelkeznek ezt ellensúlyozó jövedelmi többlettel. |
| --- | --- |

3.4.1.

A természetes személyek közvetlen és közvetett adóztatás alá is esnek. Nem szabad elfelejteni, hogy a közvetett adók természetükből adódóan regresszívek, a közvetett adók felfelé történő harmonizációja pedig különösen regresszív jelleggel bír és komoly hatással járhat a népesség legalacsonyabb jövedelmű csoportjaira, amelyek nem rendelkeznek ezt ellensúlyozó jövedelmi többlettel.

| 3.4.2. | A természetes személyek közvetlen adózásának harmonizációja konkrét esetekre korlátozódik, és az adóterhek konvergenciája megállt. |
| --- | --- |

3.4.2.

A természetes személyek közvetlen adózásának harmonizációja konkrét esetekre korlátozódik, és az adóterhek konvergenciája megállt.

| 3.4.3. | Legalább az euróövezetben felül kellene vizsgálni a személyi jövedelemadóról szóló jogszabály fejezeteinek számát és a társadalombiztosítási járulék költségeit, hogy megelőzzük a szociális dömpinget és egységesebb legyen a munkára vonatkozó „adóék”, ami előmozdítja a munkavállalók mobilitását (34). Az ilyenfajta adóztatás progresszív jellegét ki kellene terjeszteni a tőkejövedelemre és az általa generált vagyonra, hogy a vagyont, az örökséget és az ajándékokat terhelő adók ismét szabályozási eszközzé váljanak. Ráadásul ezek az adónemek kevésbé fogják vissza a fogyasztást, mint a munkát terhelő adók. |
| --- | --- |

3.4.3.

Legalább az euróövezetben felül kellene vizsgálni a személyi jövedelemadóról szóló jogszabály fejezeteinek számát és a társadalombiztosítási járulék költségeit, hogy megelőzzük a szociális dömpinget és egységesebb legyen a munkára vonatkozó „adóék”, ami előmozdítja a munkavállalók mobilitását (34). Az ilyenfajta adóztatás progresszív jellegét ki kellene terjeszteni a tőkejövedelemre és az általa generált vagyonra, hogy a vagyont, az örökséget és az ajándékokat terhelő adók ismét szabályozási eszközzé váljanak. Ráadásul ezek az adónemek kevésbé fogják vissza a fogyasztást, mint a munkát terhelő adók.

| 3.4.4. | A fogyasztás helyett a befektetések hangsúlyozásának szükségessége fontossá teszi a harmonizációt és a konvergenciakígyók kialakítását a természetes személyek megtakarításokból (35) és osztalékokból, továbbá a határokon átnyúló nyugdíjjuttatásokból származó jövedelmének adóztatása kapcsán. |
| --- | --- |

3.4.4.

A fogyasztás helyett a befektetések hangsúlyozásának szükségessége fontossá teszi a harmonizációt és a konvergenciakígyók kialakítását a természetes személyek megtakarításokból (35) és osztalékokból, továbbá a határokon átnyúló nyugdíjjuttatásokból származó jövedelmének adóztatása kapcsán.

| 3.4.5. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság törekvését, hogy módokat találjon arra, hogy az adózási struktúrákat növekedésbarátabbá tegye, és hogy megvizsgálja, hogy milyen szerepet tölthet be az adóztatás a konszolidációs szükségletek kielégítése terén az adóalapok kiszélesítése kapcsán (lásd ingatlanadók). Így az Európai Bizottság által az európai szemeszter keretében a tagállamokhoz intézett ajánlás az volt, hogy a konszolidáció érdekében vagy a munkajövedelmet terhelő adók felől való elmozdulás részeként alkalmazzák nagyobb mértékben a rendszeres vagyonadókat (36). |
| --- | --- |

3.4.5.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság törekvését, hogy módokat találjon arra, hogy az adózási struktúrákat növekedésbarátabbá tegye, és hogy megvizsgálja, hogy milyen szerepet tölthet be az adóztatás a konszolidációs szükségletek kielégítése terén az adóalapok kiszélesítése kapcsán (lásd ingatlanadók). Így az Európai Bizottság által az európai szemeszter keretében a tagállamokhoz intézett ajánlás az volt, hogy a konszolidáció érdekében vagy a munkajövedelmet terhelő adók felől való elmozdulás részeként alkalmazzák nagyobb mértékben a rendszeres vagyonadókat (36).

| 3.4.6. | Az EGSZB azt is javasolja, hogy fogadjanak el újabb intézkedéseket a környezetvédelmi adók harmonizációja érdekében. Ehhez „az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete” című európai bizottsági jelentés nyújthat kiindulópontot. |
| --- | --- |

3.4.6.

Az EGSZB azt is javasolja, hogy fogadjanak el újabb intézkedéseket a környezetvédelmi adók harmonizációja érdekében. Ehhez „az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete” című európai bizottsági jelentés nyújthat kiindulópontot.

| 3.4.7. | A lakosság hajlandó segíteni a súlyos problémát okozó adó- és foglalkoztatási csalások elleni küzdelemben, amennyiben ösztönzést kap erre. Meg kell erősíteni az olyan eszközöket, köztük a szolgáltatási utalványokat vagy az egyéb személyes ápolási szolgáltatások után járó adómentességeket és -kedvezményeket, amelyek a társadalmi jólét és a feketegazdaság kifehérítésének céljait egyesítik. |
| --- | --- |

3.4.7.

A lakosság hajlandó segíteni a súlyos problémát okozó adó- és foglalkoztatási csalások elleni küzdelemben, amennyiben ösztönzést kap erre. Meg kell erősíteni az olyan eszközöket, köztük a szolgáltatási utalványokat vagy az egyéb személyes ápolási szolgáltatások után járó adómentességeket és -kedvezményeket, amelyek a társadalmi jólét és a feketegazdaság kifehérítésének céljait egyesítik.

| 3.4.8. | Az informális gazdaság elleni küzdelem érdekében az EGSZB azt javasolja, hogy harmonizált adókedvezmények vagy mentességek formájában vezessenek be adóügyi ösztönzőket a nyomot hagyó, illetve a pénzügyi és digitális integrációt ösztönző fizetési módok (például kártyás vagy mobiltelefonos fizetés) után a készpénzhasználatukat ily módon csökkentő magánszemélyek és vállalatok számára. |
| --- | --- |

3.4.8.

Az informális gazdaság elleni küzdelem érdekében az EGSZB azt javasolja, hogy harmonizált adókedvezmények vagy mentességek formájában vezessenek be adóügyi ösztönzőket a nyomot hagyó, illetve a pénzügyi és digitális integrációt ösztönző fizetési módok (például kártyás vagy mobiltelefonos fizetés) után a készpénzhasználatukat ily módon csökkentő magánszemélyek és vállalatok számára.

| 3.4.9. | Hasonlóképpen fokozni lehetne a lakossági együttműködést azzal, hogy az Egyesült Államokban bevett gyakorlatnak számító modell alapján gazdasági ösztönzőket nyújtanak az esetlegesen csalással elkövetett tranzakciók feltárására. |
| --- | --- |

3.4.9.

Hasonlóképpen fokozni lehetne a lakossági együttműködést azzal, hogy az Egyesült Államokban bevett gyakorlatnak számító modell alapján gazdasági ösztönzőket nyújtanak az esetlegesen csalással elkövetett tranzakciók feltárására.

3.5.   Területi adóztatás (régiók, államok és EU)

| 3.5.1. | Az adórendszerek nagyfokú sokfélesége teret enged a csalásnak, a korrupciónak és a feketegazdaságnak. Az EGSZB arra kéri az euróövezetbeli tagállamokat, hogy vállaljanak nagyobb felelősséget az adóztatás négy fő területén: a természetes és jogi személyek közvetlen adóztatása (ideértve a tőkejövedelem és a vagyon megadóztatását, illetve egyéb, vagyonhoz kapcsolódó adókat), valamint a héa és különleges adók formájában történő közvetett adóztatás terén. |
| --- | --- |

3.5.1.

Az adórendszerek nagyfokú sokfélesége teret enged a csalásnak, a korrupciónak és a feketegazdaságnak. Az EGSZB arra kéri az euróövezetbeli tagállamokat, hogy vállaljanak nagyobb felelősséget az adóztatás négy fő területén: a természetes és jogi személyek közvetlen adóztatása (ideértve a tőkejövedelem és a vagyon megadóztatását, illetve egyéb, vagyonhoz kapcsolódó adókat), valamint a héa és különleges adók formájában történő közvetett adóztatás terén.

| 3.5.2. | A fiskális irányítás terén történő előrelépés szükségszerűen a szuverenitás tagállamok általi fokozatos átadását jelenti. Így az adóbeszedés továbbra is túlnyomórészt tagállami ügy maradhatna, az ellenőrzés, a felügyeletet, illetve a bevétel elosztása pedig az Unió és a tagállamok közötti együttműködés keretében folyhatna. Ennek érdekében az EGSZB javasolja egy uniós adóügyi hatóság létrehozását – először az euróövezetben. |
| --- | --- |

3.5.2.

A fiskális irányítás terén történő előrelépés szükségszerűen a szuverenitás tagállamok általi fokozatos átadását jelenti. Így az adóbeszedés továbbra is túlnyomórészt tagállami ügy maradhatna, az ellenőrzés, a felügyeletet, illetve a bevétel elosztása pedig az Unió és a tagállamok közötti együttműködés keretében folyhatna. Ennek érdekében az EGSZB javasolja egy uniós adóügyi hatóság létrehozását – először az euróövezetben.

| 3.5.3. | A szubszidiaritás elvének megfelelően a helyi adókat tiszteletben kell tartani, az EGSZB azonban javasolja egy egyszerűsítési kampány elindítását több létező adónem csökkentésével, csoportosításával és szabványosításával. |
| --- | --- |

3.5.3.

A szubszidiaritás elvének megfelelően a helyi adókat tiszteletben kell tartani, az EGSZB azonban javasolja egy egyszerűsítési kampány elindítását több létező adónem csökkentésével, csoportosításával és szabványosításával.

3.6.   Külső dimenzió és kapcsolódás az állami politikákhoz

| 3.6.1. | A nemzetek feletti fiskális politika (37) hatékony eszköz lenne a Szerződések, különösen pedig a kohéziós és a fenntarthatósági politikák céljainak elérésére. |
| --- | --- |

3.6.1.

A nemzetek feletti fiskális politika (37) hatékony eszköz lenne a Szerződések, különösen pedig a kohéziós és a fenntarthatósági politikák céljainak elérésére.

| 3.6.2. | Az EGSZB kéri, hogy hozzanak létre egy további, szövetségi költségvetést, legalább az euróövezet szintjén, amely adókat szedhetne be és fokozatosan átvehetné azokat a politikákat, amelyek közösen jobban végrehajthatóak. Ilyen terület például az aktív munkaerő-piaci politikákhoz kötött munkanélküliségi biztosítás (38), a kutatás-fejlesztés, a védelempolitika vagy az adósságkamat-teher kompenzálására szolgáló közös mechanizmus (39). |
| --- | --- |

3.6.2.

Az EGSZB kéri, hogy hozzanak létre egy további, szövetségi költségvetést, legalább az euróövezet szintjén, amely adókat szedhetne be és fokozatosan átvehetné azokat a politikákat, amelyek közösen jobban végrehajthatóak. Ilyen terület például az aktív munkaerő-piaci politikákhoz kötött munkanélküliségi biztosítás (38), a kutatás-fejlesztés, a védelempolitika vagy az adósságkamat-teher kompenzálására szolgáló közös mechanizmus (39).

| 3.6.3. | Végezetül az EGSZB határozottan támogatja az OECD és a G20-csoport által a nemzetközi adóügyi együttműködés és az adócsalás elleni küzdelem terén indított kezdeményezéseket, és szorgalmazza, hogy az adóügyi információk automatikus cseréje váljon bevett nemzetközi szokássá. |
| --- | --- |

3.6.3.

Végezetül az EGSZB határozottan támogatja az OECD és a G20-csoport által a nemzetközi adóügyi együttműködés és az adócsalás elleni küzdelem terén indított kezdeményezéseket, és szorgalmazza, hogy az adóügyi információk automatikus cseréje váljon bevett nemzetközi szokássá.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  A rendszer azonban túlságosan merev és nehézkes, továbbá nem képes gyorsan garantálni a hirtelen fellépő gazdasági helyzetek kezeléséhez szükséges rugalmasságot és euróövezeti intézkedéscsomagot készíteni. Mindezt ráadásul egy olyan helyzetben, amikor a tagállamoknak már nincs elegendő mozgásterük önálló gazdaságélénkítő tervek bevezetéséhez. A következmény pedig az, hogy nagyon komoly pénzügyi instabilitás jön létre.

1

(2)  COM(2013) 165 final.

2

(3)  Az EGSZB véleménye az alábbi tárgyban: „KVE – Jelentős gazdaságpolitikai reformtervek” (HL C 271., 2013.9.19., 45. o.).

3

„KVE – Jelentős gazdaságpolitikai reformtervek”

(4)  Lásd különösen az EUMSZ 113. és 115. cikkét.

4

(5)  Lásd: ECO-relevant highlights from the Political Guidelines for the next European Commission [Gazdasági szempontból kiemelt pontok a következő Európai Bizottságnak szóló politikai iránymutatások közül], melyeket Jean-Claude Juncker ismertetett az Európai Parlamenttel. Lásd még: Juncker: Új kezdet Európa számára: My Agenda (...), 6. o.

5

ECO-relevant highlights from the Political Guidelines for the next European Commission

Új kezdet Európa számára: My Agenda (...)

(6)  Az EGSZB véleménye a közös konszolidált társaságiadó-alapról (HL C 24., 2012.1.28., 63. o.).

6

közös konszolidált társaságiadó-alapról

(7)  COM(2011) 121 final.

7

(8)  www.eurofisc.eu

8

(9)  Fiktív eladások a célországban, amelyek igen nagy mértékű veszteségeket is okozhatnak az államkincstáraknak.

9

(10)  2011/16/EU irányelv.

10

(11)  Lásd az alábbi EGSZB-véleményeket: „Költségvetési politika: növekedés és költségvetési kiigazítás” (HL C 248., 2011.8.25., 8. o.) és „A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus”, illetve „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió tervezete” című közleményt, COM(2012) 777 final/2, 3. pont.

11

„Költségvetési politika: növekedés és költségvetési kiigazítás”

„A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus”

„A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió tervezete”

(12)  Lásd az EGSZB véleményét a következő tárgyban: „A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus” (HL C 451., 2014.12.16., 10. o.).

12

„A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus”

(13)  Az Eurostat által 2014. június 16-án közzétett 2012-es adatok (92/2014).

13

(14)  COM(2012) 777 final/2.

14

(15)  Alejandro Cercas, jelentés: PE528.091v02-00

15

(16)  Eurofound évkönyv, 2013.

16

Eurofound évkönyv

(17)  Lásd a jelentést – 2013. október 22-én az Európai Bizottság elfogadott egy határozatot szakértői csoport felállításáról, amely még ugyanabban az évben meghatározta tevékenységi területeit és munkájának ütemezését. Végső jelentését 2014. május 28-án tette közzé.

17

(18)  http://www.oecd.org/tax/beps-2014-deliverables.htm

18

(19)  COM(2013) 71 final, 2013/0045 (CNS): Belgium, Németország, Észtország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ausztria, Portugália, Szlovénia és Szlovákia.

19

(20)  A megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatása – Európai Bizottság.

20

(21)  Friedrich Schneider: „Shadow Economies and Corruption all over the World: Empirical Results for 1999 to 2003” [Árnyékgazdaságok és korrupció a világ minden táján: empirikus eredmények 1999 és 2003 között], In: az International Journal of Social Economics (IJSE) különszáma, 1. sorozat, 35. kötet, 9. szám, 2008.

21

„Shadow Economies and Corruption all over the World: Empirical Results for 1999 to 2003”

International Journal of Social Economics

(22)  Például az Egyesült Királyság kormányának részét képező pénzügyminisztériumi adóegyszerűsítési iroda (Office of Tax Simplification).

22

(23)  Az Európai Bizottság 02/2013. sz. kutatási feljegyzése: „The effect of tax-benefit changes on income distribution in EU countries since the beginning of the economic crisis” [Az adókedvezmények változásainak hatása a jövedelmek eloszlására az EU országaiban a gazdasági válság kezdete óta].

23

„The effect of tax-benefit changes on income distribution in EU countries since the beginning of the economic crisis”

(24)  Az OECD projektje az adóalap-erózióról és nyereségátcsoportosításról.

24

(25)  Az IMF szerepe a nemzetközi adózásban.

25

(26)  https://www.g20.org/sites/default/files/g20_resources/library/Saint_Petersburg_Declaration_ENG.pdf

26

(27)  Adópolitikai és adóigazgatósági központ – OECD.

27

(28)  Fiktív eladások a végső fogyasztás helye szerinti tagállamban, amelyek igen nagy mértékű veszteségeket is okozhatnak az államkincstáraknak.

28

(29)  Lásd az EGSZB alábbi nyilatkozatát: „Cselekvési terv Európáért”; elfogadva a 2014. április 29–30-i plenáris ülésen. Lásd még az EGSZB következő véleményét: „A költségvetési politika intelligens konszolidációjának stratégiái – Hol keresendők az európai növekedés motorjai?” (HL C 248., 2011.8.25., 8. o.).

29

„Cselekvési terv Európáért”

„A költségvetési politika intelligens konszolidációjának stratégiái – Hol keresendők az európai növekedés motorjai?”

(30)  Az EGSZB alábbi véleménye: „Egységes konszolidált adóalap létrehozása a vállalati adózás terén az EU-ban” (HL C 88., 2006.4.11., 48. o.).

30

„Egységes konszolidált adóalap létrehozása a vállalati adózás terén az EU-ban”

(31)  Az EGSZB alábbi véleménye: „Közös konszolidált társaságiadó-alap” (HL C 24., 2012.1.28., 63. o.).

31

„Közös konszolidált társaságiadó-alap”

(32)  COM(2012) 722 final.

32

(33)  Az adózásnak a kutatás és fejlesztés szolgálatába való állítása.

33

(34)  Az eurócsoport 2014. július 8-i nyilatkozata: Structural reform agenda – thematic discussions on growth and jobs – Reduction of the tax wedge [Strukturális reformprogram – tematikus viták a növekedésről és a munkahelyteremtésről – az adóék csökkentése].

34

Structural reform agenda – thematic discussions on growth and jobs – Reduction of the tax wedge

(35)  http://europa.eu/legislation_summaries/taxation/l31050_en.htm

35

(36)  Európai Bizottság (2014), Tax reforms in EU Member States [Adóügyi reformok az EU tagállamaiban], 112. oldal.

36

Tax reforms in EU Member States

(37)  Stefan Collignon: Taking European integration seriously, [Vegyük komolyan az európai integrációt].

37

Taking European integration seriously

(38)  Lásd az EGSZB alábbi véleményeit: „A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus”, valamint „Az európai gazdasági és monetáris unió társadalmi dimenziója” (HL C 271., 2013.9.19., 1. o.).

38

„A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus”

„Az európai gazdasági és monetáris unió társadalmi dimenziója”

(39)  Lásd a következő EGSZB-véleményt: „A növekedés fellendítése” (HL C 143., 2012.5.22., 10. o.).

39

„A növekedés fellendítése”

---

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleményéhez

A következő módosító indítványt, amelynél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították (eljárási szabályzat 54. cikk (3) bekezdés):

1.4. pont

A következőképpen módosítandó:

| | Az adóügyi politika hiányosságainak és kibúvóinak kijavításához ambiciózusabb lépéseket kell tenni az euróövezeten belül mind a különféle adótípusok számának csökkentése, mind azok egységesítése irányában. Ki kell terjeszteni az adóalapokat és jobban össze kell hangolni az adókulcsokat, továbbá meg kell erősíteni az együttműködést és az információcsere-mechanizmusokat a csalás és az adóelkerülés elleni küzdelem érdekében. Ennek során figyelembe kell venni, hogy az euróövezet teljes adóterhe ne haladja meg a szomszédos országok adóterhét. |
| --- | --- |

Az adóügyi politika hiányosságainak és kibúvóinak kijavításához ambiciózusabb lépéseket kell tenni az euróövezeten belül mind a különféle adótípusok számának csökkentése, mind azok egységesítése irányában. Ki kell terjeszteni az adóalapokat és jobban össze kell hangolni az adókulcsokat, továbbá meg kell erősíteni az együttműködést és az információcsere-mechanizmusokat a csalás és az adóelkerülés elleni küzdelem érdekében. Ennek során figyelembe kell venni, hogy az euróövezet teljes adóterhe ne haladja meg a szomszédos országok adóterhét.

Indokolás

Mivel a véleményben új adók bevezetésére is javaslatot tesznek, fontosnak tartjuk, hogy az euróövezet teljes adóterhe ne haladja meg a szomszédos országok adóterhét. Ellenkező esetben ez (a magas adóteher) negatívan hathat ki az euróövezetre, és azt eredményezheti, hogy még több vállalkozás helyezi át telephelyét, és a munkaerő elvándorol.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 80 |
| --- | --- |
| Ellene: | 129 |
| Tartózkodott: | 17 |

Mellette:

80

Ellene:

129

Tartózkodott:

17

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/33

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Szerkezetváltás az európai csomagolóiparban

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2015/C 230/05)

| Előadó: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Nicola KONSTANTINOU |

Előadó:

Gonçalo LOBO XAVIER

Társelőadó:

Nicola KONSTANTINOU

2014. január 22-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Szerkezetváltás az európai csomagolóiparban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) 2014. november 13-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 119 szavazattal 1 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az európai csomagolóipar számos kihívással szembesül. Mivel több ágazatban is kritikus szerepet tölt be, az európai gazdaság versenyképessége szempontjából központi jelentősége van. Európának fenn kell tartania az ágazat vezető pozícióját, és folytatnia kell a csomagolásban a környezeti fenntarthatóság, a biztonság és a címkézés terén megindult folyamatokat. Az EGSZB szerint az említett vezető pozíciónak az alábbi négy pilléren kell alapulnia: erőforrás-hatékonyság, K+F és innováció, szociális párbeszéd, fenntarthatóság és alkalmazkodás. |
| --- | --- |

1.1.

Az európai csomagolóipar számos kihívással szembesül. Mivel több ágazatban is kritikus szerepet tölt be, az európai gazdaság versenyképessége szempontjából központi jelentősége van. Európának fenn kell tartania az ágazat vezető pozícióját, és folytatnia kell a csomagolásban a környezeti fenntarthatóság, a biztonság és a címkézés terén megindult folyamatokat. Az EGSZB szerint az említett vezető pozíciónak az alábbi négy pilléren kell alapulnia: erőforrás-hatékonyság, K+F és innováció, szociális párbeszéd, fenntarthatóság és alkalmazkodás.

1.1.1.   Erőforrás-hatékonyság

Mivel az ágazat termékei arra szolgálnak, hogy más fogyasztási cikkeket tároljanak, védjenek és tartsanak bennük, majd ezt követően gyakran kidobják őket, az ágazatra központi szerep hárul abban, hogy az EU tagállamaiban emelkedjen az újrafeldolgozási arány. A vállalatoknak azonban továbbra is támogatásra van szükségük ennek eléréséhez, és az EGSZB szerint az Európai Bizottság segítséget nyújthatna ebben a kérdésben azáltal, hogy több információt biztosít a bevált gyakorlatokról és a rendelkezésre álló források legmegfelelőbb felhasználásáról. Ezt elérheti azzal is, ha támogatja, hogy az összes érintett, köztük az Európán kívül működők is szem előtt tartsák a környezetvédelmi kérdéseket. Az erőforrás-hatékonyság a csomagolási folyamat alapvető eleme, és környezetvédelmi szempontból is nagy jelentőségű kérdés. Az EGSZB úgy véli, hogy Európai Bizottság kifejleszthetne egy politikai keretet az átállás támogatása érdekében, amely ahhoz szükséges, hogy elérjük az Európa 2020 stratégia által kitűzött célokat és úgy újítsuk meg és tartsuk fenn a csomagolóipart, hogy azt a környezetvédelmi tudatosság jellemezze.

1.1.2.   Kihívások

Az EGSZB tudatában van az iparág előtt álló, az emelkedő energiaárakból eredő kihívásoknak, amelyek nemcsak a napi szintű működést, de az újrafeldolgozási folyamatot is érintik. Az EGSZB rá kíván mutatni, hogy a csomagolóipar számára létfontosságú újrafeldolgozási folyamat az Európai Unión belül, de azon kívül is zajlik. Az EGSZB szerint a kiegyensúlyozott energiaárak kérdésének szakpolitikai prioritásnak kellene lennie az EU számára konkrétan ennek az iparágnak a kapcsán.

Annak érdekében, hogy további hozzájárulást nyújtsanak az EU szén-dioxid-kibocsátási céljainak eléréséhez, az iparág egyes szektorainak realisztikus újrahasznosítási célokat kellene kitűzniük, összhangban az Európa 2020 stratégiához kapcsolódó uniós jogban (a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló irányelvben, illetve a hulladék-keretirányelvben) meghatározottakkal, majd pedig éves jelentéseket kellene készíteniük az eredmények mérése érdekében. Annak ellenére, hogy minden tagállam igyekszik adatot szolgáltatni, amelyet az Eurostat éves szinten közzétesz, továbbra is hiányzik egy láncszem az adatelemzési folyamatból. Az EGSZB szerint a szükségesnél több csomagolóanyag használata pazarlás; annak egyrészt kérdéseket kellene felvetnie az iparág oldaláról, másrészt pedig a fogyasztói tudatosság részének is kellene lennie. Egy figyelemfelhívó kampány lehetőséget adna a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló irányelvben a „túlcsomagolás” kapcsán meghatározott „alapvető követelmények” népszerűsítésére. Az Európai Bizottságnak például pontos ütemtervet kellene megállapítania az egyszer használatos, eldobható műanyag zacskók teljes körű betiltásához a többször használatos vagy biológiai úton lebomló szatyrok javára. Ennek az ütemtervnek tartalmaznia kellene a szociális partnerekkel való konzultáció szakaszait és az ágazat átalakítását kísérő intézkedéseket.

1.1.3.   Kutatás, fejlesztés és innováció

Az e véleményhez elvégzett kutatás és az érdekcsoportokkal és az Európai Bizottsággal való megbeszélések eredménye alapján egyértelmű, hogy számos alapvető kérdésben nem áll rendelkezésre megfelelő mennyiségű információ. Üdvözlendő lenne ezért, ha az Európai Bizottság támogatást nyújtana az ágazatra vonatkozó adatgyűjtés jobb módszertanának kidolgozása terén, hogy a szociális partnerek megfelelő információkkal rendelkezzenek az ágazat hosszú távú életképességének biztosítása érdekében. Az EGSZB szerint a K+F terén az ágazat előtt álló kihívások is jelentősek. Olyan kérdések tartoznak ide, mint a termékek hatékony szállítása, a nyomonkövetési rendszerek eredményessége, a költségcsökkentés, a szabályozási és a biztonsággal kapcsolatos kérdések, a környezettudatos tervezés és a csomagolások egész életciklusra vonatkoztatott környezeti teljesítménye. Az EGSZB úgy véli, hogy ilyen specifikus igények és megközelítés mellett nagyon fontos, hogy a Horizont 2020 innovációval kapcsolatos alapjai prioritást élvezzenek, és lehetőséget jelentsenek a csomagolóipar számára. Az európai konzorciumokban való, az innovációs tevékenységek fellendítésének érdekében történő részvétel lehetőségét az ágazati szövetségeknek és a szokásos érdekcsoportoknak is támogatniuk kell.

Az EGSZB szerint döntően fontos, hogy folyamatosan megtörténjenek a jelenlegi kihívások megválaszolásához szükséges beruházások. Az ágazat hosszú távú fennmaradásához létfontosságú az ágazati munkaerőbe történő beruházásokkal párhuzamos tőkebefektetés. Ehhez megfelelő tervezésre és párbeszédre van szükség a munkavállalók, munkaadók és kormányzatok, európai intézmények és a szélesebb körben vett társadalmi érdekcsoportok, köztük a nemzeti oktatási infrastruktúrák között.

Nyilvánvaló, hogy a csomagolóipar fejlődésére nyomást fejtenek ki olyan új tendenciák, mint például az elektronikus kereskedelem. Az elektronikus kereskedelem növekedése látszik a 2013-as Eurobarométer felmérés eredményeiből: az európai polgárok közel fele vásárolt interneten az előző hat hónap során (1). Az Európai Bizottság kijelenti, hogy az elektronikus kereskedelem az „európai gazdaság egyik motorja, amely jelentős mértékben hozzájárul a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz. 2013 és 2016 között az elektronikus kereskedelmi ágazat éves növekedési üteme várhatóan meghaladja a 10 %-ot” (2). Ez a fejlemény ösztönzést jelenthet a hulladékanyagok (például karton és műanyag) mennyiségének csökkentésére irányuló új megoldások alkalmazására, a K+F-tevékenységeknek pedig szem előtt kell ezt tartaniuk.

A csomagolóipari innováció a fiatalok foglalkoztatása terén is lehetőségnek bizonyult. Ipari tervezők, anyagmérnökök és más új szakmák számára jelentkezik új lehetőségek széles köre a jövőbeli piacon. Az EGSZB lehetőséget lát az innováció számára a fenntarthatóság és a dizájn terén azokban az ágazatokban, ahol sok csomagolóanyagot használnak.

1.1.4.   Polgári szerepvállalás, szociális párbeszéd a munkaerővel, fenntarthatóság és alkalmazkodás

Az EGSZB szerint Európában az ágazat munkaadói és munkavállalói előtt az az alapvető kihívás áll, hogy biztosítsák az ágazat versenyképességének fennmaradását, valamint azt, hogy az iparág teljes mértékben felhasználja a technológiai innovációkat és magas színvonalú, fenntartható termékeket állítson elő. Az EGSZB ezenkívül úgy véli, hogy az érdekcsoportoknak meg kell határozniuk, hogy az ágazatnak milyen új készségekre lesz szüksége a jövőben, hogy az oktatási rendszerek alkalmazkodni tudjanak ehhez a létfontosságú feladathoz. Az új tendenciák (például az online értékesítés) kihívásokkal járnak, amelyeket alaposan meg kell vizsgálni, illetve értékelni kell hatásaikat és következményeiket.

Az EGSZB úgy látja, hogy a csomagolóipari vállalatok és munkavállalóik többsége hajlandó alkalmazkodni a változásokhoz, de több információra van szükség ahhoz, hogy a felek az ágazat és a foglalkoztatás szempontjából helyes döntéseket hozzanak. Ezt a piaci változásokhoz való alkalmazkodást úgy kell véghezvinni, hogy közben tiszteletben tartsák a munkavállalók érdekeit, azonban ne feledkezzenek el a gyors változás és a termelésáthelyezés jelentette veszélyről sem.

Az EGSZB szerint az ágazat fenntarthatóságával kapcsolatos vitát nemzeti és európai szintű civil társadalmi és szociális párbeszéden keresztül kell lefolytatni. Egy ágazati szociális párbeszéddel foglalkozó bizottság létrehozása a csomagolóipari ágazat számára lehetőséget biztosítana ehhez.

2.   Bevezetés

Jelen dokumentum elsődleges célja az, hogy tájékoztassa az európai intézményeket egy sor ajánlásról, amelyeket az EGSZB/CCMI alapvetőnek tekint az európai gazdaság és konkrétan a csomagolóipar fellendítéséhez. Európának vezető szerepet kell vállalnia és támogatnia kell a fenntartható módon végrehajtott pozitív jogalkotási megfelelést a gazdaság támogatása érdekében, a belső piac javítása céljából: a bizalom és a jogi előírásoknak való megfelelés az elsődleges, nem a védelem.

| 2.1. | A csomagolóipar a mindennapokban sokféle célt kiszolgál. Ilyen például: a védelem (törés, megromlás és szennyeződés megelőzése, eltarthatóság növelése); a reklám (termékösszetevők, jellemzők, reklámüzenet és márkajelzés); a tájékoztatás (termékinformáció, elkészítés és felhasználás, tápérték és tárolás, biztonsági figyelmeztetések, a gyártó elérhetősége, a felnyitás módja, a felhasználást követő teendők); az elkészítés (a termék elkészítése, tálalása, tárolása és adagolása); a felhasználás (fogyasztók ellátása, kiskereskedelmi és szállítási egységek); a forgalmazás (szállítás a termelőtől a kiskereskedőig, bolti kihelyezés); illetve a hulladékcsökkentés (feldolgozás, melléktermékek újrahasznosítása, a tárolásra és a szállításra fordított energia). |
| --- | --- |

2.1.

A csomagolóipar a mindennapokban sokféle célt kiszolgál. Ilyen például: a védelem (törés, megromlás és szennyeződés megelőzése, eltarthatóság növelése); a reklám (termékösszetevők, jellemzők, reklámüzenet és márkajelzés); a tájékoztatás (termékinformáció, elkészítés és felhasználás, tápérték és tárolás, biztonsági figyelmeztetések, a gyártó elérhetősége, a felnyitás módja, a felhasználást követő teendők); az elkészítés (a termék elkészítése, tálalása, tárolása és adagolása); a felhasználás (fogyasztók ellátása, kiskereskedelmi és szállítási egységek); a forgalmazás (szállítás a termelőtől a kiskereskedőig, bolti kihelyezés); illetve a hulladékcsökkentés (feldolgozás, melléktermékek újrahasznosítása, a tárolásra és a szállításra fordított energia).

| 2.2. | Az ágazaton belül létező óriási sokféleség miatt a csomagolóipar szükségképpen kiterjedt és változatos megközelítést igényel. Mivel fontos ágazatról van szó, óvatos hozzáállást kell tanúsítani, szem előtt tartva a sokféleséget, a szabályok és a jogi előírások betartásának szükségességét, valamint természetesen az ágazat versenyképességét. |
| --- | --- |

2.2.

Az ágazaton belül létező óriási sokféleség miatt a csomagolóipar szükségképpen kiterjedt és változatos megközelítést igényel. Mivel fontos ágazatról van szó, óvatos hozzáállást kell tanúsítani, szem előtt tartva a sokféleséget, a szabályok és a jogi előírások betartásának szükségességét, valamint természetesen az ágazat versenyképességét.

| 2.3. | Miközben számos, más ágazatoknál is jelentkező kritikus aggály felmerül, az egyes alágazatok természetszerűleg sajátos problémákkal is szembesülnek. Ennek oka az, hogy az egyes termékekre különféle előírások vonatkoznak, különösen a szabványok és tanúsítások terén. |
| --- | --- |

2.3.

Miközben számos, más ágazatoknál is jelentkező kritikus aggály felmerül, az egyes alágazatok természetszerűleg sajátos problémákkal is szembesülnek. Ennek oka az, hogy az egyes termékekre különféle előírások vonatkoznak, különösen a szabványok és tanúsítások terén.

| 2.4. | A csomagolásnak az innováció és a minőség kommunikálására való használata lehetőséget jelent Európa számára. Ezért számos intézkedés célja az, hogy egyértelműen azonosítható legyen az adott csomagolásban tárolt termék minősége és innovatív jellege. Örök kihívásról van szó, ami alapvető az uniós termékeknek a világ más részeiről származóaktól való megkülönböztetéséhez. |
| --- | --- |

2.4.

A csomagolásnak az innováció és a minőség kommunikálására való használata lehetőséget jelent Európa számára. Ezért számos intézkedés célja az, hogy egyértelműen azonosítható legyen az adott csomagolásban tárolt termék minősége és innovatív jellege. Örök kihívásról van szó, ami alapvető az uniós termékeknek a világ más részeiről származóaktól való megkülönböztetéséhez.

| 2.5. | Az EGSZB szerint további két kérdés is sarkalatos ebben a vitában: a csomagolóipar logisztikai aspektusa és az ágazat által használt nyersanyagokhoz való hozzáférés.
  E két kérdéskörre tekintettel könnyű belátni, hogy az európai csomagolóipar előtt álló kihívások hatalmasak.
  Jelen dokumentum elsődleges célja az, hogy tájékoztassa az európai intézményeket egy sor ajánlásról, amelyeket az EGSZB/CCMI alapvetőnek tekint általában az európai gazdaság és konkrétan a csomagolóipar fellendítéséhez. Mint más területeken, Európának itt is vezető szerepet kell vállalnia, és fel kell szólítania a gazdaságot valóban segítő, fenntartható módon végrehajtott szabályok és jogi előírások betartására a belső piac fellendítése érdekében: a bizalomnak és a jogi előírásoknak való megfelelésnek kell lennie a középpontban, nem a védelemnek. |
| --- | --- |

2.5.

Az EGSZB szerint további két kérdés is sarkalatos ebben a vitában: a csomagolóipar logisztikai aspektusa és az ágazat által használt nyersanyagokhoz való hozzáférés.

E két kérdéskörre tekintettel könnyű belátni, hogy az európai csomagolóipar előtt álló kihívások hatalmasak.

Jelen dokumentum elsődleges célja az, hogy tájékoztassa az európai intézményeket egy sor ajánlásról, amelyeket az EGSZB/CCMI alapvetőnek tekint általában az európai gazdaság és konkrétan a csomagolóipar fellendítéséhez. Mint más területeken, Európának itt is vezető szerepet kell vállalnia, és fel kell szólítania a gazdaságot valóban segítő, fenntartható módon végrehajtott szabályok és jogi előírások betartására a belső piac fellendítése érdekében: a bizalomnak és a jogi előírásoknak való megfelelésnek kell lennie a középpontban, nem a védelemnek.

| 2.6. | A használt anyagok kérdése kritikus probléma, amely alapos elemzést igényel annak érdekében, hogy tiszteletben tartsuk a piaci nyitottságot és egyenlő feltételeket biztosítsunk az összes piaci szereplő számára. |
| --- | --- |

2.6.

A használt anyagok kérdése kritikus probléma, amely alapos elemzést igényel annak érdekében, hogy tiszteletben tartsuk a piaci nyitottságot és egyenlő feltételeket biztosítsunk az összes piaci szereplő számára.

| 2.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazati érdekcsoportok közötti összehangolt és inkluzív párbeszéd kialakítása biztosítani fogja, hogy a szektor fenntartható maradjon és hosszú távon is méltányos munkahelyeket biztosítson, továbbá jobban képes legyen megbirkózni a változással és alkalmazkodni a fogyasztók szükségleteihez és a szélesebb társadalmi igényekhez. Ennek kapcsán nem használják ki teljes mértékben a szociális párbeszédben az ágazat megszilárdítása terén rejlő lehetőségeket, amit sürgősen pótolni kell. |
| --- | --- |

2.7.

Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazati érdekcsoportok közötti összehangolt és inkluzív párbeszéd kialakítása biztosítani fogja, hogy a szektor fenntartható maradjon és hosszú távon is méltányos munkahelyeket biztosítson, továbbá jobban képes legyen megbirkózni a változással és alkalmazkodni a fogyasztók szükségleteihez és a szélesebb társadalmi igényekhez. Ennek kapcsán nem használják ki teljes mértékben a szociális párbeszédben az ágazat megszilárdítása terén rejlő lehetőségeket, amit sürgősen pótolni kell.

| 2.8. | Ha az ágazatnak alkalmazkodnia kell a változáshoz és át kell alakulnia a piaci követelményeknek való megfelelés érdekében, akkor a fenntarthatóság és a méltányos megoldások elérésének egyetlen módja az érdekcsoportok több csatornán keresztül történő bekapcsolása. Annak érdekében, hogy kezeljük az ágazathoz, annak struktúrájához, versenyképességéhez és más releváns problémákhoz (például a foglalkoztatáshoz, a készségekhez, az ágazat és az itt dolgozó munkaerő alkalmazkodásához és jövőbeli életképességéhez) kapcsolódó kérdéseket, az Európai Bizottságnak ösztönöznie kell a megfelelően strukturált és szervezett szociális párbeszédet. Emellett annak érdekében, hogy fórumot biztosítsunk a szélesebb közönség (azaz a társadalom és a fogyasztók, a munkavállalók, a munkaadók és a kormányok stb.) érdekeinek hangoztatására, kétirányú kommunikációs csatornát kell kialakítani a különféle szereplők és intézmények között. Így minden ágazatbeli érintett fél bevonható a folyamatba, és hozzájárulhat ahhoz, hogy az ágazat a társadalmon belül szélesebb, központi szerepet töltsön be. |
| --- | --- |

2.8.

Ha az ágazatnak alkalmazkodnia kell a változáshoz és át kell alakulnia a piaci követelményeknek való megfelelés érdekében, akkor a fenntarthatóság és a méltányos megoldások elérésének egyetlen módja az érdekcsoportok több csatornán keresztül történő bekapcsolása. Annak érdekében, hogy kezeljük az ágazathoz, annak struktúrájához, versenyképességéhez és más releváns problémákhoz (például a foglalkoztatáshoz, a készségekhez, az ágazat és az itt dolgozó munkaerő alkalmazkodásához és jövőbeli életképességéhez) kapcsolódó kérdéseket, az Európai Bizottságnak ösztönöznie kell a megfelelően strukturált és szervezett szociális párbeszédet. Emellett annak érdekében, hogy fórumot biztosítsunk a szélesebb közönség (azaz a társadalom és a fogyasztók, a munkavállalók, a munkaadók és a kormányok stb.) érdekeinek hangoztatására, kétirányú kommunikációs csatornát kell kialakítani a különféle szereplők és intézmények között. Így minden ágazatbeli érintett fél bevonható a folyamatba, és hozzájárulhat ahhoz, hogy az ágazat a társadalmon belül szélesebb, központi szerepet töltsön be.

3.   Elemzés/keret

| 3.1. | Az európai csomagolóipari ágazat tevékenységek széles körét fogja át, és bár más iparágakhoz hasonló problémákkal küzd, számos egyedi és jelentős kihívás is áll előtte a jelenben, illetve rövid és középtávon. A csomagolási ágazatot üveg, fém, műanyag, fa és papír csomagolóanyagokat gyártó vállalatok alkotják, amelyek összesen több mint 6,5 millió embernek adnak munkát Európában (az Eurostat adatai) (3). |
| --- | --- |

3.1.

Az európai csomagolóipari ágazat tevékenységek széles körét fogja át, és bár más iparágakhoz hasonló problémákkal küzd, számos egyedi és jelentős kihívás is áll előtte a jelenben, illetve rövid és középtávon. A csomagolási ágazatot üveg, fém, műanyag, fa és papír csomagolóanyagokat gyártó vállalatok alkotják, amelyek összesen több mint 6,5 millió embernek adnak munkát Európában (az Eurostat adatai) (3).

| 3.2. | A csomagolóiparban nemcsak a termékek köre változatos, hanem a különböző folyamatoké is, amelyekkel konkrét piacokra és speciális felhasználási módokra állítanak elő termékeket. Ezek mindegyike különböző feltételeket követel meg, különféle kihívásokat állít és eltérő jellemzőkkel bír.
  Az energiafelhasználás például jelentős költségtényező az üvegből készült csomagolóanyagokat gyártó cégek számára. Ráadásul mivel az üvegből készült csomagolóanyagok hulladékának 80 %-a újrahasznosításra kerül, az üveg-újrafeldolgozás jelentős mértékben járul hozzá az EU által az újrahasznosítás és a régió szénlábnyomának csökkentése terén kitűzött célokhoz. |
| --- | --- |

3.2.

A csomagolóiparban nemcsak a termékek köre változatos, hanem a különböző folyamatoké is, amelyekkel konkrét piacokra és speciális felhasználási módokra állítanak elő termékeket. Ezek mindegyike különböző feltételeket követel meg, különféle kihívásokat állít és eltérő jellemzőkkel bír.

Az energiafelhasználás például jelentős költségtényező az üvegből készült csomagolóanyagokat gyártó cégek számára. Ráadásul mivel az üvegből készült csomagolóanyagok hulladékának 80 %-a újrahasznosításra kerül, az üveg-újrafeldolgozás jelentős mértékben járul hozzá az EU által az újrahasznosítás és a régió szénlábnyomának csökkentése terén kitűzött célokhoz.

| 3.3. | A csomagolás céljára felhasznált anyagok közötti kapcsolat is fontos szempont. A csomagolási ágazatra negatív hatással volt a csomagolásra használt anyagok, például hullámpapírlemezek és -tekercsek megnövekedett szállítási költsége. Így az ágazat teljes ellátási láncában felmerülő energiaköltségek hatását (lásd az egyes termékek, például nyomtatott anyagok által a csomagolóvállalatoknál történő felhasználásukig megtett távolságot) átterhelik a csomagolóiparra. |
| --- | --- |

3.3.

A csomagolás céljára felhasznált anyagok közötti kapcsolat is fontos szempont. A csomagolási ágazatra negatív hatással volt a csomagolásra használt anyagok, például hullámpapírlemezek és -tekercsek megnövekedett szállítási költsége. Így az ágazat teljes ellátási láncában felmerülő energiaköltségek hatását (lásd az egyes termékek, például nyomtatott anyagok által a csomagolóvállalatoknál történő felhasználásukig megtett távolságot) átterhelik a csomagolóiparra.

| 3.4. | A fém számos alkalommal dolgozható fel újra anélkül, hogy romlana a minősége; ez értéktöbbletet jelent az ágazat uniós újrafeldolgozási célokhoz való hozzájárulása terén. |
| --- | --- |

3.4.

A fém számos alkalommal dolgozható fel újra anélkül, hogy romlana a minősége; ez értéktöbbletet jelent az ágazat uniós újrafeldolgozási célokhoz való hozzájárulása terén.

| 3.5. | Az öblösüveg palackok, befőttesüvegek és más csomagolási termékek gyártására szolgál, és az EU üvegiparának legnagyobb ágazata: a teljes üvegtermelés mintegy 60 %-át teszi ki, és 90  000 embert foglalkoztat az EU-ban (Eurostat). Az üvegipari ágazatban összességében csökkent a foglalkoztatás a fokozott automatizálás, az iparági konszolidáció és az alacsony költséggel dolgozó konkurencia miatt. Az EU-n kívülről származó behozatal egyre nagyobb konkurenciát jelent, és egyre több üzem létesült az EU-hoz közeli vagy vele szomszédos országokban, ahol alacsonyabbak a munkaerő-költségek és lazábbak a szabályok. Ez rövid távon kapacitástöbbletet okoz és lenyomja az árakat.
  Az EU-ban Franciaország, Németország és Olaszország a legnagyobb termelő. Az üveg erőforrás-hatékony anyag, és végtelen sok alkalommal újrahasznosítható. Az energiafelhasználás például jelentős költségtényező az üvegből készült csomagolóanyagokat gyártó cégek számára, ám kevésbé az a többiek számára. Mivel az üvegből készült csomagolóanyagok hulladékának akár 80 %-a is újrahasznosításra kerül, az üveg-újrafeldolgozás jelentős mértékben járul hozzá az EU által az újrahasznosítás és a régió szénlábnyomának csökkentése terén kitűzött célokhoz. A felhasznált anyagok és az előállított termékek jellege miatt az ágazat többi szegmense azonban kevésbé támaszkodik energiára. |
| --- | --- |

3.5.

Az öblösüveg palackok, befőttesüvegek és más csomagolási termékek gyártására szolgál, és az EU üvegiparának legnagyobb ágazata: a teljes üvegtermelés mintegy 60 %-át teszi ki, és 90  000 embert foglalkoztat az EU-ban (Eurostat). Az üvegipari ágazatban összességében csökkent a foglalkoztatás a fokozott automatizálás, az iparági konszolidáció és az alacsony költséggel dolgozó konkurencia miatt. Az EU-n kívülről származó behozatal egyre nagyobb konkurenciát jelent, és egyre több üzem létesült az EU-hoz közeli vagy vele szomszédos országokban, ahol alacsonyabbak a munkaerő-költségek és lazábbak a szabályok. Ez rövid távon kapacitástöbbletet okoz és lenyomja az árakat.

Az EU-ban Franciaország, Németország és Olaszország a legnagyobb termelő. Az üveg erőforrás-hatékony anyag, és végtelen sok alkalommal újrahasznosítható. Az energiafelhasználás például jelentős költségtényező az üvegből készült csomagolóanyagokat gyártó cégek számára, ám kevésbé az a többiek számára. Mivel az üvegből készült csomagolóanyagok hulladékának akár 80 %-a is újrahasznosításra kerül, az üveg-újrafeldolgozás jelentős mértékben járul hozzá az EU által az újrahasznosítás és a régió szénlábnyomának csökkentése terén kitűzött célokhoz. A felhasznált anyagok és az előállított termékek jellege miatt az ágazat többi szegmense azonban kevésbé támaszkodik energiára.

| 3.6. | Ha a papír vagy más, hasonló anyagok felhasználását vizsgáljuk, akkor azt látjuk, hogy az ágazat ellátási láncát bonyolulttá teszi az a tény, hogy a papír és karton csomagolóanyagok feldolgozásáért felelős vállalatok – olyan termékek esetén, mint a karton, a hullámpapír, a szállítódoboz-karton és a hullámlemez-alappapír – gyakran maguk állítják elő a papírt, és részt vesznek egy körkörös folyamatban, amelynek a használt anyagok pépesítése és festékmentesítése, valamint faalapú nyersanyagok használata is részét képezi. |
| --- | --- |

3.6.

Ha a papír vagy más, hasonló anyagok felhasználását vizsgáljuk, akkor azt látjuk, hogy az ágazat ellátási láncát bonyolulttá teszi az a tény, hogy a papír és karton csomagolóanyagok feldolgozásáért felelős vállalatok – olyan termékek esetén, mint a karton, a hullámpapír, a szállítódoboz-karton és a hullámlemez-alappapír – gyakran maguk állítják elő a papírt, és részt vesznek egy körkörös folyamatban, amelynek a használt anyagok pépesítése és festékmentesítése, valamint faalapú nyersanyagok használata is részét képezi.

| 3.7. | Másrészről a műanyag csomagolóanyagok területe is sajátos jellemzőkkel bír: a csomagolóipar nem minden alágazatát képviseli több iparági testület. A műanyag csomagolóanyagok gyártói a fent említettektől eltérő piacokat látnak el. A végfelhasználók lehetnek autógyárak, kozmetikai cégek, gyógyászati termékeket vagy akár előre csomagolt élelmiszerek számára csomagolóanyagot gyártó vállalatok. Ennek ellenére egyetlen ipari szövetség jött létre az egész alágazat számára. A műanyag csomagolóanyagok kapcsán is felvetődnek környezetvédelmi problémák: például a műanyag bevásárlótasakok gyártása és az ártalmatlanításukkal, valamint alkotóelemeik lebomlásával kapcsolatos nehézségek. |
| --- | --- |

3.7.

Másrészről a műanyag csomagolóanyagok területe is sajátos jellemzőkkel bír: a csomagolóipar nem minden alágazatát képviseli több iparági testület. A műanyag csomagolóanyagok gyártói a fent említettektől eltérő piacokat látnak el. A végfelhasználók lehetnek autógyárak, kozmetikai cégek, gyógyászati termékeket vagy akár előre csomagolt élelmiszerek számára csomagolóanyagot gyártó vállalatok. Ennek ellenére egyetlen ipari szövetség jött létre az egész alágazat számára. A műanyag csomagolóanyagok kapcsán is felvetődnek környezetvédelmi problémák: például a műanyag bevásárlótasakok gyártása és az ártalmatlanításukkal, valamint alkotóelemeik lebomlásával kapcsolatos nehézségek.

| 3.8. | Ebben a környezetben a termelési folyamatok ilyen sokfélesége miatt változatos üzleti képviseleti szervek jöttek létre, ami már magában is akadályozza az együttműködést a vállalatok és a munkavállalói képviseletek között olyan fontos témákban, mint a környezeti fenntarthatóság vagy a változáskezelés. A csomagolóipari alágazatok – például a fém csomagolóanyagoké – szegmentált jellegét a kereskedelmi képviseleti szervek nagy száma is illusztrálja. Az alumíniumgyártók és az alumínium csomagolóeszközök előállítói például gyakran ugyanazok a vállalatok, és ezeknek saját kereskedelmi szervezetük van (European Aluminium Association). Ugyanakkor az (acélból és alumíniumból készült) italos dobozokat gyártó fémcsomagolás-specialisták is saját kereskedelmi szervezettel rendelkeznek; az acéltermékekre szakosodott csomagolástechnikai vállalatoknak pedig szintén külön kereskedelmi szövetségük van. |
| --- | --- |

3.8.

Ebben a környezetben a termelési folyamatok ilyen sokfélesége miatt változatos üzleti képviseleti szervek jöttek létre, ami már magában is akadályozza az együttműködést a vállalatok és a munkavállalói képviseletek között olyan fontos témákban, mint a környezeti fenntarthatóság vagy a változáskezelés. A csomagolóipari alágazatok – például a fém csomagolóanyagoké – szegmentált jellegét a kereskedelmi képviseleti szervek nagy száma is illusztrálja. Az alumíniumgyártók és az alumínium csomagolóeszközök előállítói például gyakran ugyanazok a vállalatok, és ezeknek saját kereskedelmi szervezetük van (European Aluminium Association). Ugyanakkor az (acélból és alumíniumból készült) italos dobozokat gyártó fémcsomagolás-specialisták is saját kereskedelmi szervezettel rendelkeznek; az acéltermékekre szakosodott csomagolástechnikai vállalatoknak pedig szintén külön kereskedelmi szövetségük van.

| 3.9. | Az ágazat – mind a GDP-hez, mind a foglalkoztatáshoz való hozzájárulásából adódó – jelentősége miatt ezek az ágazatspecifikus problémák különös figyelmet követelnek meg. Mivel azonban ennyire tagolt szektor, a csomagolóipar a gazdaság minden terén és a hagyományos piacokon messze túlmenően kiszolgál az értékláncban feljebb elhelyezkedő vállalatokat. |
| --- | --- |

3.9.

Az ágazat – mind a GDP-hez, mind a foglalkoztatáshoz való hozzájárulásából adódó – jelentősége miatt ezek az ágazatspecifikus problémák különös figyelmet követelnek meg. Mivel azonban ennyire tagolt szektor, a csomagolóipar a gazdaság minden terén és a hagyományos piacokon messze túlmenően kiszolgál az értékláncban feljebb elhelyezkedő vállalatokat.

| 3.10. | A termékcsomagolás számos igényt elégít ki és olyan problémákat is megold, mint a termékvédelem (törés, megromlás és szennyeződés megelőzése), a promóciós tájékoztatás (termékinformáció, márkajelzés, elkészítési vagy felhasználási utasítás, tápérték- és biztonsági információk), a forgalmazással kapcsolatos információk (szállítás és bolti kihelyezés) vagy a csomagolási hulladék csökkentése (feldolgozás, tárolás és a szállításra fordított energia). Ezenkívül a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló erőfeszítések keretében nagy jelentősége van annak, hogy a csomagolási dizájn fontos szempont a termékek szállítására rendelkezésre álló hely maximális kihasználásához. Magának a csomagolásnak a hulladékcsökkentésben betöltött szerepe fontossá vált azzal, hogy az online cégek, amilyen az Amazon, igen jelentős csomagolóanyag-felhasználók lettek, és foglalkozni kell a „felelős fél” kérdésével.
  Az Amazon például tanúsított „könnyen nyitható csomagolási rendszereket” használ. A műanyag és a pántok kiiktatásával az Amazon 2008 óta drasztikusan megváltoztatta 2  000 gyártótól származó 2 00  000 termék kapcsán a megközelítést, és így 5,4 millió négyzetméterrel csökkentette kartonfelhasználását, 11  203,7 tonnával az általános anyagfelhasználást és 4 10  000 köbméterrel a dobozok össztérfogatát. Valójában a fogyasztót terheli a végső felelősség a csomagolóanyag-hulladékért, a gyártót vagy közbenső felhasználót azonban érdekeltté kell tenni a végül hulladékká váló csomagolóanyag mennyiségének csökkentésében. |
| --- | --- |

3.10.

A termékcsomagolás számos igényt elégít ki és olyan problémákat is megold, mint a termékvédelem (törés, megromlás és szennyeződés megelőzése), a promóciós tájékoztatás (termékinformáció, márkajelzés, elkészítési vagy felhasználási utasítás, tápérték- és biztonsági információk), a forgalmazással kapcsolatos információk (szállítás és bolti kihelyezés) vagy a csomagolási hulladék csökkentése (feldolgozás, tárolás és a szállításra fordított energia). Ezenkívül a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló erőfeszítések keretében nagy jelentősége van annak, hogy a csomagolási dizájn fontos szempont a termékek szállítására rendelkezésre álló hely maximális kihasználásához. Magának a csomagolásnak a hulladékcsökkentésben betöltött szerepe fontossá vált azzal, hogy az online cégek, amilyen az Amazon, igen jelentős csomagolóanyag-felhasználók lettek, és foglalkozni kell a „felelős fél” kérdésével.

Az Amazon például tanúsított „könnyen nyitható csomagolási rendszereket” használ. A műanyag és a pántok kiiktatásával az Amazon 2008 óta drasztikusan megváltoztatta 2  000 gyártótól származó 2 00  000 termék kapcsán a megközelítést, és így 5,4 millió négyzetméterrel csökkentette kartonfelhasználását, 11  203,7 tonnával az általános anyagfelhasználást és 4 10  000 köbméterrel a dobozok össztérfogatát. Valójában a fogyasztót terheli a végső felelősség a csomagolóanyag-hulladékért, a gyártót vagy közbenső felhasználót azonban érdekeltté kell tenni a végül hulladékká váló csomagolóanyag mennyiségének csökkentésében.

| 3.11. | Az alábbiakban említett problémákat alaposan meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy teljesen megértsük a jelenlegi helyzetet és lehetséges megoldásokat találjunk, amelyekkel biztosítható, hogy az európai csomagolóipari ágazat továbbra is versenyképes és környezeti szempontból fenntartható maradjon és tisztességes munkafeltételeket biztosítson a tőle függő munkavállalók ezrei számára. |
| --- | --- |

3.11.

Az alábbiakban említett problémákat alaposan meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy teljesen megértsük a jelenlegi helyzetet és lehetséges megoldásokat találjunk, amelyekkel biztosítható, hogy az európai csomagolóipari ágazat továbbra is versenyképes és környezeti szempontból fenntartható maradjon és tisztességes munkafeltételeket biztosítson a tőle függő munkavállalók ezrei számára.

| 3.12. | A nyersanyagok elérhetőségének bármiféle változása a kész csomagolótermékeknek az árát és az elérhetőségét is befolyásolja, és képes komoly zavart kelteni az ágazat tevékenységében. Ebből következik, hogy meg kell vizsgálni az alapanyagokkal kapcsolatos motivációkat és tendenciákat, hogy az iparág felkészülhessen a jövőbeli változásokra, és ne merüljenek fel az esetlegesen ebből fakadó zavarok. A fém csomagolóanyagok ágazatára például különösen nagy nyomás nehezedik mind a nyersanyagköltség, mind az energiaárak meredek emelkedése miatt. |
| --- | --- |

3.12.

A nyersanyagok elérhetőségének bármiféle változása a kész csomagolótermékeknek az árát és az elérhetőségét is befolyásolja, és képes komoly zavart kelteni az ágazat tevékenységében. Ebből következik, hogy meg kell vizsgálni az alapanyagokkal kapcsolatos motivációkat és tendenciákat, hogy az iparág felkészülhessen a jövőbeli változásokra, és ne merüljenek fel az esetlegesen ebből fakadó zavarok. A fém csomagolóanyagok ágazatára például különösen nagy nyomás nehezedik mind a nyersanyagköltség, mind az energiaárak meredek emelkedése miatt.

| 3.13. | 2012-ben az Európai Bizottság a faalapú és ásványi nyersanyagok ellátási nehézségeinek kezelése érdekében meghirdette a nyersanyagokra vonatkozó európai innovációs partnerséget. |
| --- | --- |

3.13.

2012-ben az Európai Bizottság a faalapú és ásványi nyersanyagok ellátási nehézségeinek kezelése érdekében meghirdette a nyersanyagokra vonatkozó európai innovációs partnerséget.

| 3.14. | A – különösen ázsiai – kereslet felhajtotta a papír csomagolóanyagokhoz használt másodlagos alapanyagok árát, a gyártók pedig nem képesek egyszerűen áthárítani a többletköltségeket a fogyasztókra. A kínai kereslet nagymértékben hozzájárult a papír csomagolóanyagokhoz használt újrahasznosított anyagok áremelkedéséhez (a visszanyert papír ára 2006 óta közel megduplázódott, az újrafeldolgozott papíré pedig ugyanebben az időszakban majdnem 50 %-kal emelkedett). Ezek az áremelkedések várhatóan a jövőben is folytatódnak majd. |
| --- | --- |

3.14.

A – különösen ázsiai – kereslet felhajtotta a papír csomagolóanyagokhoz használt másodlagos alapanyagok árát, a gyártók pedig nem képesek egyszerűen áthárítani a többletköltségeket a fogyasztókra. A kínai kereslet nagymértékben hozzájárult a papír csomagolóanyagokhoz használt újrahasznosított anyagok áremelkedéséhez (a visszanyert papír ára 2006 óta közel megduplázódott, az újrafeldolgozott papíré pedig ugyanebben az időszakban majdnem 50 %-kal emelkedett). Ezek az áremelkedések várhatóan a jövőben is folytatódnak majd.

4.   Ágazati igények és tendenciák

| 4.1. | Az Eurostat szerint a fém (acél és alumínium) csomagolóanyagoknak a csomagolóipar számára történő gyártása mintegy 60  000 főnek ad munkát Európában az európai acélipar összesen 3 55  000 munkavállalója közül. A Metal Packaging for Europe becslése szerint 80  000 fő dolgozik az alumíniumiparban, a teljes európai alumínium-értéklánc pedig 2 55  000 munkavállalót számlál. Az ágazatban azonban – részben konszolidáció következtében, részben a tengerentúli konkurencia miatt – munkahelyek szűntek meg, és ez a tendencia továbbra is tart (4). |
| --- | --- |

4.1.

Az Eurostat szerint a fém (acél és alumínium) csomagolóanyagoknak a csomagolóipar számára történő gyártása mintegy 60  000 főnek ad munkát Európában az európai acélipar összesen 3 55  000 munkavállalója közül. A Metal Packaging for Europe becslése szerint 80  000 fő dolgozik az alumíniumiparban, a teljes európai alumínium-értéklánc pedig 2 55  000 munkavállalót számlál. Az ágazatban azonban – részben konszolidáció következtében, részben a tengerentúli konkurencia miatt – munkahelyek szűntek meg, és ez a tendencia továbbra is tart (4).

| 4.2. | Az ágazat munkaadói és munkavállalói előtt Európában az a kihívás áll, hogy biztosítsák az ágazat versenyképességének fennmaradását, valamint azt, hogy az iparág teljes mértékben felhasználja a technológiai innovációkat, és környezetileg fenntartható, magas minőségű termékeket állítson elő. |
| --- | --- |

4.2.

Az ágazat munkaadói és munkavállalói előtt Európában az a kihívás áll, hogy biztosítsák az ágazat versenyképességének fennmaradását, valamint azt, hogy az iparág teljes mértékben felhasználja a technológiai innovációkat, és környezetileg fenntartható, magas minőségű termékeket állítson elő.

| 4.3. | A tengerentúli verseny továbbra is leszorító hatást fejt ki az ágazat dolgozóinak munkakörülményeire – azokéra, akiktől azt várjuk, hogy vagyont teremtsenek, innovatív technológiákat használjanak és mindenekelőtt biztosítsák az ágazat működését és fenntartható jövőjét a jövőbeli generációk számára. |
| --- | --- |

4.3.

A tengerentúli verseny továbbra is leszorító hatást fejt ki az ágazat dolgozóinak munkakörülményeire – azokéra, akiktől azt várjuk, hogy vagyont teremtsenek, innovatív technológiákat használjanak és mindenekelőtt biztosítsák az ágazat működését és fenntartható jövőjét a jövőbeli generációk számára.

| 4.4. | Az európai csomagolóipari ágazat továbbra is túlkapacitástól szenved; ehhez járul a tengerentúli verseny hatása és emiatt csökkennek a bérek és romlanak a munkakörülmények. Az ágazati foglalkoztatásban tapasztalható csökkenő tendencia illusztrálja mind a verseny, mind pedig a túlkapacitás hatását. |
| --- | --- |

4.4.

Az európai csomagolóipari ágazat továbbra is túlkapacitástól szenved; ehhez járul a tengerentúli verseny hatása és emiatt csökkennek a bérek és romlanak a munkakörülmények. Az ágazati foglalkoztatásban tapasztalható csökkenő tendencia illusztrálja mind a verseny, mind pedig a túlkapacitás hatását.

| 4.5. | A csomagolóipar az anyagok újrahasznosítására való képességének köszönhetően képes szélesebb körű előnyöket biztosítani Európa gazdaságai számára. Egyre több csomagolóanyagról mondható el, hogy vagy újrahasznosításra kerül, vagy maga is más termelő ágazatok újrahasznosított anyagaiból áll. Az újrahasznosítás környezeti előnyei nyilvánvalóak, és rendszeresen megjelennek az Európai Bizottság dokumentumaiban. A csomagolóipar azonban képes javítani a tagállamok újrahasznosítási rátáit. Ezzel párhuzamosan képes lezárni a körkörös gazdaság ciklusát azzal, hogy megakadályozza a kétes hulladékok kivitelét és nem engedi belépni az európai piacokra a csomagolóanyagok azon importőreit, akik nem követik a környezetvédelem terén bevált gyakorlatokat (5). A fém és alumínium csomagolóanyagokat gyártó vállalatok, amelyek termékei Európában az alumíniumtermékek összes mennyiségének 16 %-át teszik ki, mind a nyersanyag (bauxit) kitermelésére, mind pedig a fémhulladék újrahasznosítására támaszkodnak. |
| --- | --- |

4.5.

A csomagolóipar az anyagok újrahasznosítására való képességének köszönhetően képes szélesebb körű előnyöket biztosítani Európa gazdaságai számára. Egyre több csomagolóanyagról mondható el, hogy vagy újrahasznosításra kerül, vagy maga is más termelő ágazatok újrahasznosított anyagaiból áll. Az újrahasznosítás környezeti előnyei nyilvánvalóak, és rendszeresen megjelennek az Európai Bizottság dokumentumaiban. A csomagolóipar azonban képes javítani a tagállamok újrahasznosítási rátáit. Ezzel párhuzamosan képes lezárni a körkörös gazdaság ciklusát azzal, hogy megakadályozza a kétes hulladékok kivitelét és nem engedi belépni az európai piacokra a csomagolóanyagok azon importőreit, akik nem követik a környezetvédelem terén bevált gyakorlatokat (5). A fém és alumínium csomagolóanyagokat gyártó vállalatok, amelyek termékei Európában az alumíniumtermékek összes mennyiségének 16 %-át teszik ki, mind a nyersanyag (bauxit) kitermelésére, mind pedig a fémhulladék újrahasznosítására támaszkodnak.

| 4.6. | A kritikus termékinformáció biztosításával vagy a termék felhasználására vonatkozó tanácsadással történő fogyasztóvédelem szintén jelentős és fontos szempont az európai csomagolóipar számára. A fogyasztók jogosan várják el, hogy a csomagolás védje az általuk vásárolt terméket, illetve ételek vagy italok esetében, hogy eltartsa azokat és megelőzze a szennyezett élelmiszerekhez kapcsolódó egészségügyi kockázatokat. A kiskereskedőknek is hasonló elvárásaik vannak, de ezenkívül az általuk értékesített termékek csomagolásától még azt is elvárják, hogy az minél hosszabb eltarthatóságot biztosítson. |
| --- | --- |

4.6.

A kritikus termékinformáció biztosításával vagy a termék felhasználására vonatkozó tanácsadással történő fogyasztóvédelem szintén jelentős és fontos szempont az európai csomagolóipar számára. A fogyasztók jogosan várják el, hogy a csomagolás védje az általuk vásárolt terméket, illetve ételek vagy italok esetében, hogy eltartsa azokat és megelőzze a szennyezett élelmiszerekhez kapcsolódó egészségügyi kockázatokat. A kiskereskedőknek is hasonló elvárásaik vannak, de ezenkívül az általuk értékesített termékek csomagolásától még azt is elvárják, hogy az minél hosszabb eltarthatóságot biztosítson.

| 4.7. | Az iparág jövőbeli formája és szerkezete kisebb-nagyobb mértékben függ az innovációtól és a technológiai beruházásoktól: a 3D-s nyomtatás például lehetőség az ágazat és a fogyasztók számára, azonban bevezetésének és működésének sikere nagymértékben függ majd az ágazaton belüli együttműködéstől és a fogyasztók elvárásaitól. Az iparágnak ki kell használnia a rendelkezésre álló technológiákat, és megfelelő párbeszéd segítségével alkalmazkodnia kell. |
| --- | --- |

4.7.

Az iparág jövőbeli formája és szerkezete kisebb-nagyobb mértékben függ az innovációtól és a technológiai beruházásoktól: a 3D-s nyomtatás például lehetőség az ágazat és a fogyasztók számára, azonban bevezetésének és működésének sikere nagymértékben függ majd az ágazaton belüli együttműködéstől és a fogyasztók elvárásaitól. Az iparágnak ki kell használnia a rendelkezésre álló technológiákat, és megfelelő párbeszéd segítségével alkalmazkodnia kell.

| 4.8. | Az ágazat átalakításának és a változáshoz való alkalmazkodásnak bevált gyakorlata a folyamatos fejlesztés, de ez megköveteli az európai intézmények támogatását, hogy a benne rejlő potenciál maximális mértékben kihasználásra kerüljön. Az EU segítséget nyújthat pénzügyi támogatás vagy a szociális partnerek közötti tárgyalások továbbfejlesztését lehetővé tevő fórum biztosítása révén, és az ágazatnak együtt kell működnie az EU-val ebben a folyamatban. |
| --- | --- |

4.8.

Az ágazat átalakításának és a változáshoz való alkalmazkodásnak bevált gyakorlata a folyamatos fejlesztés, de ez megköveteli az európai intézmények támogatását, hogy a benne rejlő potenciál maximális mértékben kihasználásra kerüljön. Az EU segítséget nyújthat pénzügyi támogatás vagy a szociális partnerek közötti tárgyalások továbbfejlesztését lehetővé tevő fórum biztosítása révén, és az ágazatnak együtt kell működnie az EU-val ebben a folyamatban.

| 4.9. | Fenntartható és működőképes megoldások csak az iparág két oldalának együttműködésével érhetők el, a nemzeti és európai szintű szociális párbeszéd pedig lehetőséget jelent erre. Az ebben a dokumentumban felvetett bizonyos problémák megoldása érdekében ezért alapvető, hogy létrehozzanak egy ágazati szociális párbeszéddel foglalkozó bizottságot a csomagolóipari ágazat számára. |
| --- | --- |

4.9.

Fenntartható és működőképes megoldások csak az iparág két oldalának együttműködésével érhetők el, a nemzeti és európai szintű szociális párbeszéd pedig lehetőséget jelent erre. Az ebben a dokumentumban felvetett bizonyos problémák megoldása érdekében ezért alapvető, hogy létrehozzanak egy ágazati szociális párbeszéddel foglalkozó bizottságot a csomagolóipari ágazat számára.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  398. Eurobarométer felmérés: Belső piac (2013. október).

1

(2)  MEMO-13-1151, Európai Bizottság. Idézi az Európai Bizottság ‘Útiterv a csomagkézbesítés egységes piacának kialakítása felé’ című közleménye (COM(2013) 886 final).

2

(3)  7 00  000 közvetlen foglalkoztatott.

3

(4)  Az elmúlt évtizedre vonatkozó Eurostat-adatok a hullámpapír, a műanyag, a fém, az üveg és a fa csomagolóanyagok gyártásában foglalkoztatottak számában folyamatos csökkenést mutatnak ki. Ezekben a csomagolóipari alágazatokban a teljes foglalkoztatás 2003 óta 1,2 millió fővel esett vissza.

4

(5)  Bár léteznek jogszabályok annak biztosítására, hogy a csomagolóanyagok megfeleljenek a környezetvédelmi normáknak, az európai csomagolók egy sor iránymutatást tartanak szem előtt a kibocsátás csökkentése és a környezetvédelem terén bevált gyakorlatok ösztönzése érdekében. Az Európán kívüli versenytársak, bár kötelesek megfelelni az európai jogszabályoknak, nem feltétlenül követik ezeket az európai vállalatok által tiszteletben tartott önkéntes kódexeket vagy normákat.

5

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/39

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A faipari ágazat hozzájárulása a szénegyensúlyhoz

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2015/C 230/06)

| Előadó: | Ludvík JÍROVEC |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Patrizio PESCI |

Előadó:

Ludvík JÍROVEC

Társelőadó:

Patrizio PESCI

2014. február 27-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése értelmében saját kezdeményezésű véleményt készít a következő tárgyban:

A faipari ágazat hozzájárulása a szénegyensúlyhoz

A bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) 2014. november 13-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 119 szavazattal 1 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az alábbi ajánlásokat fogalmazta meg, hogy maximálni lehessen azokat az előnyöket, amelyeket a faipari termékek jelentenek a szénegyensúly szempontjából, illetve hogy meg lehessen erősíteni a faipari ágazat (1) versenyképességét és innovációteremtő képességét. |
| --- | --- |

1.1.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az alábbi ajánlásokat fogalmazta meg, hogy maximálni lehessen azokat az előnyöket, amelyeket a faipari termékek jelentenek a szénegyensúly szempontjából, illetve hogy meg lehessen erősíteni a faipari ágazat (1) versenyképességét és innovációteremtő képességét.

| 1.2. | Az EGSZB szerint az európai és a nemzeti jogszabályok komoly hatással vannak a faipari ágazatra. Az EGSZB ezért arra kéri a tagállamokat, hogy térképezzék fel a fa mint környezetbarát termék felhasználásával kapcsolatos összes lehetőséget, hogy erősíteni lehessen az ágazat versenyképességét, támogatva a foglalkoztatást, illetve a kutatás-fejlesztésbe irányuló beruházásokat is. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB szerint az európai és a nemzeti jogszabályok komoly hatással vannak a faipari ágazatra. Az EGSZB ezért arra kéri a tagállamokat, hogy térképezzék fel a fa mint környezetbarát termék felhasználásával kapcsolatos összes lehetőséget, hogy erősíteni lehessen az ágazat versenyképességét, támogatva a foglalkoztatást, illetve a kutatás-fejlesztésbe irányuló beruházásokat is.

| 1.3. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy a fakínálat növelése és a nyersanyagként rendelkezésre álló fa fenntartható felhasználása érdekében a faellátással kapcsolatban az érdekeltekkel konzultálva dolgozzon ki európai iránymutatásokat. Mindenképpen szükség van arra, hogy ennek kapcsán erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos elvek is érvényesüljenek. Az európai faanyag fenntartható mobilizációjához kapcsolódó irányadó gyakorlati megoldások (2010) nyújtotta ajánlásokat figyelembe kell venni és esetleg bővíteni kell. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy a fakínálat növelése és a nyersanyagként rendelkezésre álló fa fenntartható felhasználása érdekében a faellátással kapcsolatban az érdekeltekkel konzultálva dolgozzon ki európai iránymutatásokat. Mindenképpen szükség van arra, hogy ennek kapcsán erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos elvek is érvényesüljenek. Az európai faanyag fenntartható mobilizációjához kapcsolódó irányadó gyakorlati megoldások (2010) nyújtotta ajánlásokat figyelembe kell venni és esetleg bővíteni kell.

| 1.4. | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a „harmadlagos biomassza” meghatározásából ki kell hagyni a „raklapokat és a fogyasztói felhasználás után újrahasznosított fát”. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a „harmadlagos biomassza” meghatározásából ki kell hagyni a „raklapokat és a fogyasztói felhasználás után újrahasznosított fát”.

| 1.5. | Ahogy azt az EGSZB a 2011 októberében elfogadott, „Az európai fa- és bútoripari ágazat versenyképesebbé tételének lehetőségei és nehézségei” című saját kezdeményezésű véleményében már leszögezte (2), illetve a közelmúltban megjelent „Útban a körkörös gazdaság felé: zéró hulladék program Európa számára” című közleményben lefektetett elveknek is megfelelően, az EGSZB szeretné felhívni a figyelmet arra, hogy – amennyiben az a konkrét nemzeti és regionális sajátosságokkal összhangban gazdaságilag és technikailag kivitelezhető – a „lépcsőzetes felhasználás” elve (használat, újbóli felhasználás, újrahasznosítás, energetikai hasznosítás) jelenti majd az optimális módszert a fa minél erőforrás-hatékonyabb felhasználásához. Az EGSZB üdvözli, hogy azon kérése nyomán, hogy ismerjék el a fa lépcsőzetes felhasználásának fontosságát, ezt az elvet több uniós dokumentumba – így például Az európai ipar „reneszánszáért” című közleménybe, az új uniós erdészeti stratégiába vagy az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégiát kísérő, „Az erdőalapú uniós ágazatokra vonatkozó terv (famegmunkálás, bútorgyártás, cellulóz- és papírgyártás és -feldolgozás, nyomdaipar)” című bizottsági szolgálati munkadokumentumba – is beépítették. Az EGSZB azonban elvet minden jogilag kötelező érvényű szabályt, és egy nyitott, piaci alapú megközelítést, valamint a piaci szereplők szabadságát támogatja. |
| --- | --- |

1.5.

Ahogy azt az EGSZB a 2011 októberében elfogadott, „Az európai fa- és bútoripari ágazat versenyképesebbé tételének lehetőségei és nehézségei” című saját kezdeményezésű véleményében már leszögezte (2), illetve a közelmúltban megjelent „Útban a körkörös gazdaság felé: zéró hulladék program Európa számára” című közleményben lefektetett elveknek is megfelelően, az EGSZB szeretné felhívni a figyelmet arra, hogy – amennyiben az a konkrét nemzeti és regionális sajátosságokkal összhangban gazdaságilag és technikailag kivitelezhető – a „lépcsőzetes felhasználás” elve (használat, újbóli felhasználás, újrahasznosítás, energetikai hasznosítás) jelenti majd az optimális módszert a fa minél erőforrás-hatékonyabb felhasználásához. Az EGSZB üdvözli, hogy azon kérése nyomán, hogy ismerjék el a fa lépcsőzetes felhasználásának fontosságát, ezt az elvet több uniós dokumentumba – így például Az európai ipar „reneszánszáért” című közleménybe, az új uniós erdészeti stratégiába vagy az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégiát kísérő, „Az erdőalapú uniós ágazatokra vonatkozó terv (famegmunkálás, bútorgyártás, cellulóz- és papírgyártás és -feldolgozás, nyomdaipar)” című bizottsági szolgálati munkadokumentumba – is beépítették. Az EGSZB azonban elvet minden jogilag kötelező érvényű szabályt, és egy nyitott, piaci alapú megközelítést, valamint a piaci szereplők szabadságát támogatja.

| 1.6. | Az építőanyagok kezelésére vonatkozó opciók között olyan intézkedéseknek is szerepelniük kell, melyek célja, hogy az újrahasznosítható anyagok, például a fatermékek, ne kerüljenek hulladéklerakókba. Az EGSZB azt kéri az Európai Bizottságtól és az érintett szereplőktől, hogy dolgozzanak ki iránymutatásokat és ajánlásokat a faipari hulladékok összegyűjtéséről és a fogyasztói felhasználás utáni faipari termékek lehetséges kezelési módjairól. |
| --- | --- |

1.6.

Az építőanyagok kezelésére vonatkozó opciók között olyan intézkedéseknek is szerepelniük kell, melyek célja, hogy az újrahasznosítható anyagok, például a fatermékek, ne kerüljenek hulladéklerakókba. Az EGSZB azt kéri az Európai Bizottságtól és az érintett szereplőktől, hogy dolgozzanak ki iránymutatásokat és ajánlásokat a faipari hulladékok összegyűjtéséről és a fogyasztói felhasználás utáni faipari termékek lehetséges kezelési módjairól.

| 1.7. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vezessen be egy olyan szabványt, amely megfelelően tükrözi a zárt terek akusztikai jellemzőit, mivel a fa mint anyag fontos szerepet játszhat a hangszigetelésben. Fával valóban le lehet hangszigetelni helyiségeket úgy, hogy kizárhatók legyenek a külső zajok, és hogy csökkenjen a visszhangosság. Fel kellene térképezni a fa felhasználásának különböző lehetőségeit. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vezessen be egy olyan szabványt, amely megfelelően tükrözi a zárt terek akusztikai jellemzőit, mivel a fa mint anyag fontos szerepet játszhat a hangszigetelésben. Fával valóban le lehet hangszigetelni helyiségeket úgy, hogy kizárhatók legyenek a külső zajok, és hogy csökkenjen a visszhangosság. Fel kellene térképezni a fa felhasználásának különböző lehetőségeit.

| 1.8. | Az EGSZB arra kéri a tagállamokat és az érintetteket, hogy állítsanak össze nemzeti cselekvési terveket arra, hogy fokozzák a fafelhasználást az épületekben és a zöld infrastruktúrákban. A helyi önkormányzatokat közvetlenül be kellene vonni ezeknek a cselekvési terveknek a megvalósításába. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB arra kéri a tagállamokat és az érintetteket, hogy állítsanak össze nemzeti cselekvési terveket arra, hogy fokozzák a fafelhasználást az épületekben és a zöld infrastruktúrákban. A helyi önkormányzatokat közvetlenül be kellene vonni ezeknek a cselekvési terveknek a megvalósításába.

| 1.9. | Abból kiindulva, hogy a fa nem olyan népszerű az építők és az építészek körében, mint a többi építőanyag, az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki kezdeményezéseket a fafelhasználás kultúrájának erősítésére. Emellett az európai faipari ágazatok képviselőinek és az európai szociális partnereknek összehangolt nemzeti kampányokat kellene indítaniuk azzal a céllal, hogy vonzóbb képet fessenek az ágazatról. |
| --- | --- |

1.9.

Abból kiindulva, hogy a fa nem olyan népszerű az építők és az építészek körében, mint a többi építőanyag, az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki kezdeményezéseket a fafelhasználás kultúrájának erősítésére. Emellett az európai faipari ágazatok képviselőinek és az európai szociális partnereknek összehangolt nemzeti kampányokat kellene indítaniuk azzal a céllal, hogy vonzóbb képet fessenek az ágazatról.

2.   Az európai faipari ágazat bemutatása. Kihívások és lehetőségek. Az uniós jogszabályok lehetséges hatása az ágazat versenyképességére.

| 2.1. | Az európai faipari ágazat összességében mintegy évi 122 milliárd EUR-s forgalmat bonyolít és több mint 115 milliárd EUR-nyi termelési értéket hoz létre. A Eurostat adatai szerint az ágazatban több mint 3 11  000 vállalat működött 2012-ben. A bútorgyártásban is mintegy 1 26  000 vállalat tevékenykedett. A szorosabb értelemben vett faipari ágazaton belül a fűrésziparban körülbelül 40  000 vállalat működik, a faipari termékekhez kapcsolódó többi alágazatban pedig mintegy 1 45  000. Némi javulás megfigyelhető ugyan, de ezek a számok nem feltétlenül tükrözik a tényleges helyzetet, mivel az egyes tagállami jelentésektől függően a kisebb vállalatok nem mindig szerepelnek ezekben a kimutatásokban. A bútorgyártás és az épületipari elemek gyártása terén jelentős számban vannak kisvállalatok. Az ágazatban működő cégek reális száma összességében tehát több mint 3 75  000-re becsülhető. |
| --- | --- |

2.1.

Az európai faipari ágazat összességében mintegy évi 122 milliárd EUR-s forgalmat bonyolít és több mint 115 milliárd EUR-nyi termelési értéket hoz létre. A Eurostat adatai szerint az ágazatban több mint 3 11  000 vállalat működött 2012-ben. A bútorgyártásban is mintegy 1 26  000 vállalat tevékenykedett. A szorosabb értelemben vett faipari ágazaton belül a fűrésziparban körülbelül 40  000 vállalat működik, a faipari termékekhez kapcsolódó többi alágazatban pedig mintegy 1 45  000. Némi javulás megfigyelhető ugyan, de ezek a számok nem feltétlenül tükrözik a tényleges helyzetet, mivel az egyes tagállami jelentésektől függően a kisebb vállalatok nem mindig szerepelnek ezekben a kimutatásokban. A bútorgyártás és az épületipari elemek gyártása terén jelentős számban vannak kisvállalatok. Az ágazatban működő cégek reális száma összességében tehát több mint 3 75  000-re becsülhető.

| 2.2. | Az egész EU-ban a faipari ágazatban 2012-ben jelentősen csökkent a munkahelyek száma. Az átlagos visszaesés 4,4 %-os volt, de a számok a németországi 3,2 %-tól egészen a spanyolországi 13,7 %-ig terjednek. 2012 során Horvátországban és Dániában volt a legnagyobb a munkahelyek számának növekedése, míg Spanyolországban (-13,7 %), Cipruson (-13,1 %) és Szlovákiában (-11,5 %) volt tapasztalható a legnagyobb visszaesés.
  Az európai és a nemzeti politikák nagyon komoly mértékben kihatnak a faipari ágazat versenyképességére. Ahogy az a 2014-es uniós versenyképességi jelentésből is kiderül, a termelési, munkaerő- és nyersanyagköltségek jóval magasabbak Európában, mint sok más régióban, így komoly a veszélye annak, hogy az ágazat nagy részében áthelyezik máshova a termelést. Európának ezért ki kellene kötnie, hogy az uniós piacra érkező importáruknak ugyanazoknak a szociális, környezetvédelmi és biztonsági szabványoknak kell megfelelniük, mint az Európában gyártottaknak. Emellett az EGSZB arra is emlékeztet, hogy az európai faipari ágazatban továbbra is jelentősen nőnek a termelési költségek, különösen ami a gyanta- és az energiaárakat illeti. Az európai energiaárak háromszor magasabbak az egyesült államokbelieknél. |
| --- | --- |

2.2.

Az egész EU-ban a faipari ágazatban 2012-ben jelentősen csökkent a munkahelyek száma. Az átlagos visszaesés 4,4 %-os volt, de a számok a németországi 3,2 %-tól egészen a spanyolországi 13,7 %-ig terjednek. 2012 során Horvátországban és Dániában volt a legnagyobb a munkahelyek számának növekedése, míg Spanyolországban (-13,7 %), Cipruson (-13,1 %) és Szlovákiában (-11,5 %) volt tapasztalható a legnagyobb visszaesés.

Az európai és a nemzeti politikák nagyon komoly mértékben kihatnak a faipari ágazat versenyképességére. Ahogy az a 2014-es uniós versenyképességi jelentésből is kiderül, a termelési, munkaerő- és nyersanyagköltségek jóval magasabbak Európában, mint sok más régióban, így komoly a veszélye annak, hogy az ágazat nagy részében áthelyezik máshova a termelést. Európának ezért ki kellene kötnie, hogy az uniós piacra érkező importáruknak ugyanazoknak a szociális, környezetvédelmi és biztonsági szabványoknak kell megfelelniük, mint az Európában gyártottaknak. Emellett az EGSZB arra is emlékeztet, hogy az európai faipari ágazatban továbbra is jelentősen nőnek a termelési költségek, különösen ami a gyanta- és az energiaárakat illeti. Az európai energiaárak háromszor magasabbak az egyesült államokbelieknél.

| 2.3. | A megújuló energiák fejlődése és az ezeknek juttatott állami támogatások miatt egyre kevesebb fa nyersanyag áll rendelkezésre, és azok ára is nő. Becslések szerint 2012-ben a kelet-közép-európai régióban kitermelt teljes faanyagnak mintegy 15 %-a, azaz 182 millió m3 volt tűzifa. Az UNECE/FAO legújabb közös faenergia-felméréséből (JWEE 2011) kiderül, hogy a fából nyert energia jelenti a megújuló energiák legjelentősebb részét, amely az összes megújuló energia 38,4 %-át teszi ki. „A fa mint nyersanyag kínálata és az iránta való kereslet az uniós fafeldolgozó iparágakban” című friss európai tanulmány szerint, amelyet az Európai Bizottság megbízásából az Indufor (3) készített, „ha el akarjuk érni 2020-ig a megújuló energiákkal kapcsolatos célkitűzéseket, akkor annyi fát kellene energetikai célokra felhasználni az EU-ban, mint amennyi manapság a kitermelt fa teljes mennyisége. 2016-ra 63 millió m3-rel kevesebb fa áll majd rendelkezésre ahhoz képest, mint amennyivel a tagállamok számoltak a megújuló energiára vonatkozó nemzeti cselekvési terveikben.” |
| --- | --- |

2.3.

A megújuló energiák fejlődése és az ezeknek juttatott állami támogatások miatt egyre kevesebb fa nyersanyag áll rendelkezésre, és azok ára is nő. Becslések szerint 2012-ben a kelet-közép-európai régióban kitermelt teljes faanyagnak mintegy 15 %-a, azaz 182 millió m3 volt tűzifa. Az UNECE/FAO legújabb közös faenergia-felméréséből (JWEE 2011) kiderül, hogy a fából nyert energia jelenti a megújuló energiák legjelentősebb részét, amely az összes megújuló energia 38,4 %-át teszi ki. „A fa mint nyersanyag kínálata és az iránta való kereslet az uniós fafeldolgozó iparágakban” című friss európai tanulmány szerint, amelyet az Európai Bizottság megbízásából az Indufor (3) készített, „ha el akarjuk érni 2020-ig a megújuló energiákkal kapcsolatos célkitűzéseket, akkor annyi fát kellene energetikai célokra felhasználni az EU-ban, mint amennyi manapság a kitermelt fa teljes mennyisége. 2016-ra 63 millió m3-rel kevesebb fa áll majd rendelkezésre ahhoz képest, mint amennyivel a tagállamok számoltak a megújuló energiára vonatkozó nemzeti cselekvési terveikben.”

| 2.4. | A 2030-as energetikai és éghajlati keretről szóló európai bizottsági közlemény fényében, illetve annak alapján, hogy 2030-ig legalább 27 %-ra akarják emelni a megújuló energiaforrások arányát, az EGSZB úgy véli, hogy mindenképpen végig kell gondolni, milyen módjai lennének annak, hogy javítsuk a faanyag mobilizálását az EU-ban – például úgy, hogy figyelembe vesszük a „Bevált gyakorlatokkal kapcsolatos iránymutatás a faanyagok fenntartható mobilizálásáról Európában” című, 2010-ben közétett dokumentum ajánlásait –, és megoldásokat kell találni arra is, hogy elkerüljük a biomassza-erőforrások különféle felhasználói közötti versenytorzulást. |
| --- | --- |

2.4.

A 2030-as energetikai és éghajlati keretről szóló európai bizottsági közlemény fényében, illetve annak alapján, hogy 2030-ig legalább 27 %-ra akarják emelni a megújuló energiaforrások arányát, az EGSZB úgy véli, hogy mindenképpen végig kell gondolni, milyen módjai lennének annak, hogy javítsuk a faanyag mobilizálását az EU-ban – például úgy, hogy figyelembe vesszük a „Bevált gyakorlatokkal kapcsolatos iránymutatás a faanyagok fenntartható mobilizálásáról Európában” című, 2010-ben közétett dokumentum ajánlásait –, és megoldásokat kell találni arra is, hogy elkerüljük a biomassza-erőforrások különféle felhasználói közötti versenytorzulást.

| 2.5. | Ebből kiindulva az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy mérjék fel az országban vagy a régióban az energetikai felhasználásra egyértelműen rendelkezésre álló faalapú biomassza mennyiségét, illetve a faipar által nyersanyagként már most is felhasznált mennyiséget. |
| --- | --- |

2.5.

Ebből kiindulva az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy mérjék fel az országban vagy a régióban az energetikai felhasználásra egyértelműen rendelkezésre álló faalapú biomassza mennyiségét, illetve a faipar által nyersanyagként már most is felhasznált mennyiséget.

| 2.6. | Az EGSZB azt is sajnálja, hogy számos tagállamban továbbra is érvényben vannak diszkriminatív tűzvédelmi szabályozások, illetve olyan rendelkezések, amelyek korlátozzák a fa használatát a többemeletes házakban. Számos országban a tűzvédelmi szabályozások jelentik a legnagyobb akadályt az előtt, hogy fát használjanak fel az épületekben. Sikerült európai szabványokról megállapodni az épületekre vonatkozó tűzvédelem kapcsán, de maga a tűzvédelem továbbra is nemzeti hatáskörbe tartozik. Ezeket a szabályozásokat azonnal meg kellene szüntetni, mivel egyértelműen piackorlátozó hatásuk van, és meggátolják azt, hogy a fatermékek elterjedhessenek az építőiparban (4). |
| --- | --- |

2.6.

Az EGSZB azt is sajnálja, hogy számos tagállamban továbbra is érvényben vannak diszkriminatív tűzvédelmi szabályozások, illetve olyan rendelkezések, amelyek korlátozzák a fa használatát a többemeletes házakban. Számos országban a tűzvédelmi szabályozások jelentik a legnagyobb akadályt az előtt, hogy fát használjanak fel az épületekben. Sikerült európai szabványokról megállapodni az épületekre vonatkozó tűzvédelem kapcsán, de maga a tűzvédelem továbbra is nemzeti hatáskörbe tartozik. Ezeket a szabályozásokat azonnal meg kellene szüntetni, mivel egyértelműen piackorlátozó hatásuk van, és meggátolják azt, hogy a fatermékek elterjedhessenek az építőiparban (4).

| 2.7. | Végezetül az EGSZB sajnálja, hogy az európai falemezgyártás és fűrészipar már nem szerepel azoknak az ágazatoknak a listáján, amelyeket a kibocsátásáthelyezés szempontjából kiszolgáltatott helyzetben levőknek tartanak. Azzal, hogy ezeket az ágazatokat levették erről a listáról, valószínűleg fel fog gyorsulni az a már ma is létező folyamat, hogy ezekben az ágazatokban EU-n kívüli országokba helyezik át a termelést. Nagyon fontos lenne, hogy ez a két iparág rajta maradjon a listán, hogy korlátozni lehessen azokat a káros hatásokat, amelyekkel a versenyből eredően valamennyi cégnek szembe kell néznie, és amelyek abból fakadnak, hogy a biomassza-energia ágazattal való verseny miatt jelentősen megnőttek a faköltségek. 2008 és 2013 között csak az európai falemezgyártási ágazatban 51 gyárat zártak be, ami 10,386 milliárd köbméternyi gyártókapacitás elvesztését jelenti. Több ilyen bezárt üzemet is teljesen leszereltek, majd ismét beüzemeltek az uniós határokon kívül. Minden politikai döntéshozónak, és különösen az Európai Bizottságnak prioritásként kell kezelnie azt, hogy az ipari tevékenység az európai határokon belül maradjon. Ezért az Európai Bizottság érintett főigazgatóságainak intézkedéseket kell hozniuk az európai ipar versenyképességének szavatolására, illetve az ipari termelés Európán kívüli áthelyezésének megakadályozására. |
| --- | --- |

2.7.

Végezetül az EGSZB sajnálja, hogy az európai falemezgyártás és fűrészipar már nem szerepel azoknak az ágazatoknak a listáján, amelyeket a kibocsátásáthelyezés szempontjából kiszolgáltatott helyzetben levőknek tartanak. Azzal, hogy ezeket az ágazatokat levették erről a listáról, valószínűleg fel fog gyorsulni az a már ma is létező folyamat, hogy ezekben az ágazatokban EU-n kívüli országokba helyezik át a termelést. Nagyon fontos lenne, hogy ez a két iparág rajta maradjon a listán, hogy korlátozni lehessen azokat a káros hatásokat, amelyekkel a versenyből eredően valamennyi cégnek szembe kell néznie, és amelyek abból fakadnak, hogy a biomassza-energia ágazattal való verseny miatt jelentősen megnőttek a faköltségek. 2008 és 2013 között csak az európai falemezgyártási ágazatban 51 gyárat zártak be, ami 10,386 milliárd köbméternyi gyártókapacitás elvesztését jelenti. Több ilyen bezárt üzemet is teljesen leszereltek, majd ismét beüzemeltek az uniós határokon kívül. Minden politikai döntéshozónak, és különösen az Európai Bizottságnak prioritásként kell kezelnie azt, hogy az ipari tevékenység az európai határokon belül maradjon. Ezért az Európai Bizottság érintett főigazgatóságainak intézkedéseket kell hozniuk az európai ipar versenyképességének szavatolására, illetve az ipari termelés Európán kívüli áthelyezésének megakadályozására.

| 2.8. | Az európai ipar versenyképességének garantálására és a termelés áthelyezésének a megakadályozására többek között hatékony intézkedés lehetne egy új energetikai/szén-dioxid-adó, amely véget vetne az európai termelők hátrányos megkülönböztetésének. |
| --- | --- |

2.8.

Az európai ipar versenyképességének garantálására és a termelés áthelyezésének a megakadályozására többek között hatékony intézkedés lehetne egy új energetikai/szén-dioxid-adó, amely véget vetne az európai termelők hátrányos megkülönböztetésének.

3.   A faipari termékek felhasználásának fokozása a szén-dioxid-kibocsátások csökkentésére az éghajlatváltozás elleni küzdelem jegyében

| 3.1. | A globális felmelegedés komoly politikai kihívást jelent, és komolyan kihat az emberi egészségre és a természeti erőforrásokra is. Az, hogy milyen anyagokat használunk, jelentősen kihat a szén-dioxid-kibocsátásra, amely a globális felmelegedés egyik legfőbb kiváltó oka. A ‘zöldnek’ és ‘környezetbarátnak’ nevezett termékek jobban elfogadottak a gyártók és a fogyasztók körében. Ezzel párhuzamosan nemzeti és európai szinten is intézkedéseket dolgoznak ki az ilyen termékek ösztönzésére. Az EGSZB szerint az életciklus-elemzések (LCA (5)) jelentik a megfelelő környezetgazdálkodási eszközt a jövőre nézve. |
| --- | --- |

3.1.

A globális felmelegedés komoly politikai kihívást jelent, és komolyan kihat az emberi egészségre és a természeti erőforrásokra is. Az, hogy milyen anyagokat használunk, jelentősen kihat a szén-dioxid-kibocsátásra, amely a globális felmelegedés egyik legfőbb kiváltó oka. A ‘zöldnek’ és ‘környezetbarátnak’ nevezett termékek jobban elfogadottak a gyártók és a fogyasztók körében. Ezzel párhuzamosan nemzeti és európai szinten is intézkedéseket dolgoznak ki az ilyen termékek ösztönzésére. Az EGSZB szerint az életciklus-elemzések (LCA (5)) jelentik a megfelelő környezetgazdálkodási eszközt a jövőre nézve.

| 3.2. | Európa jelentősen csökkentheti szén-dioxid-kibocsátását, ha (optimalizált erdőgazdálkodással) növeli az európai erdők szén-dioxid-megkötő képességét és fokozza a fenntartható módon előállított faipari termékek felhasználását. Tudományosan bizonyított, hogy a faipari termékek építőipari, illetve mindennapos felhasználása kedvező hatással jár az éghajlatra nézve. Az, hogy egy adott fa vagy abból készült faipari termék mennyi szenet tud megkötni, függ a fafajtól, a növekedési feltételektől (a környezettől), a fa életkorától és a környező faállomány sűrűségétől. Ugyanakkor bizonyított tény, hogy ha valamilyen más építőanyag helyett egy köbméternyi fát használunk, az átlagosan 0,75–1 tonnányi szén-dioxid-kibocsátáscsökkentést eredményezhet. Emellett 1 köbméternyi fa 0,9 tonna szén-dioxidot tárol. |
| --- | --- |

3.2.

Európa jelentősen csökkentheti szén-dioxid-kibocsátását, ha (optimalizált erdőgazdálkodással) növeli az európai erdők szén-dioxid-megkötő képességét és fokozza a fenntartható módon előállított faipari termékek felhasználását. Tudományosan bizonyított, hogy a faipari termékek építőipari, illetve mindennapos felhasználása kedvező hatással jár az éghajlatra nézve. Az, hogy egy adott fa vagy abból készült faipari termék mennyi szenet tud megkötni, függ a fafajtól, a növekedési feltételektől (a környezettől), a fa életkorától és a környező faállomány sűrűségétől. Ugyanakkor bizonyított tény, hogy ha valamilyen más építőanyag helyett egy köbméternyi fát használunk, az átlagosan 0,75–1 tonnányi szén-dioxid-kibocsátáscsökkentést eredményezhet. Emellett 1 köbméternyi fa 0,9 tonna szén-dioxidot tárol.

| 3.3. | A Yale Egyetem nemrégiben készült tanulmánya („A szén-dioxid-kibocsátás és a fosszilis tüzelőanyagok használatának csökkentése és a biodiverzitás segítése a fa és az erdők segítségével”) (6) rámutatott, hogy ha több fát használnának épületek és hidak építésében, akkor jelentősen csökkenne a globális szén-dioxid-kibocsátás és a fosszilistüzelőanyag-fogyasztás. A kutatók arra jutottak, hogy ha a fából készült termékek használatát 34 %-nak megfelelő mértékűre növelnék, akkor az jelentős pozitív hatásokkal járna. A globális szén-dioxid-kibocsátás 14–31 %-át el lehetne kerülni, ha a faipari termékekben található cellulózban és ligninben tárolnánk a szén-dioxidot. |
| --- | --- |

3.3.

A Yale Egyetem nemrégiben készült tanulmánya („A szén-dioxid-kibocsátás és a fosszilis tüzelőanyagok használatának csökkentése és a biodiverzitás segítése a fa és az erdők segítségével”) (6) rámutatott, hogy ha több fát használnának épületek és hidak építésében, akkor jelentősen csökkenne a globális szén-dioxid-kibocsátás és a fosszilistüzelőanyag-fogyasztás. A kutatók arra jutottak, hogy ha a fából készült termékek használatát 34 %-nak megfelelő mértékűre növelnék, akkor az jelentős pozitív hatásokkal járna. A globális szén-dioxid-kibocsátás 14–31 %-át el lehetne kerülni, ha a faipari termékekben található cellulózban és ligninben tárolnánk a szén-dioxidot.

| 3.4. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat és az európai erdészeti ágazatot olyan intézkedések vagy akár ösztönzők kidolgozásában és bevezetésében, amelyekkel serkenthető a faipari termékek hosszú életcikluson át történő felhasználása (7). Minél tovább használják vagy hasznosítják újra a fát, annál hosszabb ideig köt meg szén-dioxidot. Minimálisra lehet csökkenteni a faanyagok pazarlását (stricto senso), hiszen a fa minden része hatékonyan felhasználható és újrahasznosítható, és végső soron bármikor el lehet égetni, hogy energiát nyerjünk belőle (8). Amennyiben Európa hatékonyan akarja kezelni az éghajlatváltozást, a tagállamoknak és az uniós intézményeknek ösztönözniük kellene a faipari termékek használatát, és olyan politikai környezetet kellene teremteniük, amely kedvez annak, hogy maximálni lehessen a fa életciklusát. |
| --- | --- |

3.4.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat és az európai erdészeti ágazatot olyan intézkedések vagy akár ösztönzők kidolgozásában és bevezetésében, amelyekkel serkenthető a faipari termékek hosszú életcikluson át történő felhasználása (7). Minél tovább használják vagy hasznosítják újra a fát, annál hosszabb ideig köt meg szén-dioxidot. Minimálisra lehet csökkenteni a faanyagok pazarlását (stricto senso), hiszen a fa minden része hatékonyan felhasználható és újrahasznosítható, és végső soron bármikor el lehet égetni, hogy energiát nyerjünk belőle (8). Amennyiben Európa hatékonyan akarja kezelni az éghajlatváltozást, a tagállamoknak és az uniós intézményeknek ösztönözniük kellene a faipari termékek használatát, és olyan politikai környezetet kellene teremteniük, amely kedvez annak, hogy maximálni lehessen a fa életciklusát.

4.   A fa felhasználása az építőiparban

| 4.1. | Az építőipar és az épületek fenntartása jelentős pozitív környezeti hatással is járhat. Globális szinten az épületek felelősek a teljes vízfelhasználás 20 %-áért, az energiafelhasználás 25–40 %-áért és az üvegházhatásúgáz-kibocsátások 30–40 %-áért. Az, hogy milyen terméket használunk építkezésre vagy renoválásra, jelentős hatással van a környezetre. Ebből kiindulva az EGSZB úgy véli, hogy a fa fontos szerepet játszik a tartós és környezetbarát épületek tervezésében. Nincsenek teljes mértékben kihasználva a fa építőipari felhasználásában rejlő lehetőségek, ez pedig kihat a faipari ágazat versenyképességére. Az EGSZB meg szeretné vizsgálni, hogy miként lehetne úgy javítani ezen a helyzeten, hogy közben ne kerüljön hátrányos helyzetbe a többi építőanyag sem. |
| --- | --- |

4.1.

Az építőipar és az épületek fenntartása jelentős pozitív környezeti hatással is járhat. Globális szinten az épületek felelősek a teljes vízfelhasználás 20 %-áért, az energiafelhasználás 25–40 %-áért és az üvegházhatásúgáz-kibocsátások 30–40 %-áért. Az, hogy milyen terméket használunk építkezésre vagy renoválásra, jelentős hatással van a környezetre. Ebből kiindulva az EGSZB úgy véli, hogy a fa fontos szerepet játszik a tartós és környezetbarát épületek tervezésében. Nincsenek teljes mértékben kihasználva a fa építőipari felhasználásában rejlő lehetőségek, ez pedig kihat a faipari ágazat versenyképességére. Az EGSZB meg szeretné vizsgálni, hogy miként lehetne úgy javítani ezen a helyzeten, hogy közben ne kerüljön hátrányos helyzetbe a többi építőanyag sem.

| 4.2. | A fa már régóta számos termék környezetbarát alapanyagának számít. Életciklus-elemzések világszerte rámutattak, hogy a fatermékek környezeti szempontból óriási előnyökkel járnak. A fa azon kevés építőanyagok egyike, amelyek 100 %-ban újrahasznosíthatók, emellett szén-dioxidot köt meg és a sejtszerkezetében található légtasakoknak köszönhetően természetes szigetelőanyag is. Biztonságos, erős és megbízható anyag – még olyan szélsőséges körülmények között is, mint hurrikánok, földrengések vagy akár tűz esetén. |
| --- | --- |

4.2.

A fa már régóta számos termék környezetbarát alapanyagának számít. Életciklus-elemzések világszerte rámutattak, hogy a fatermékek környezeti szempontból óriási előnyökkel járnak. A fa azon kevés építőanyagok egyike, amelyek 100 %-ban újrahasznosíthatók, emellett szén-dioxidot köt meg és a sejtszerkezetében található légtasakoknak köszönhetően természetes szigetelőanyag is. Biztonságos, erős és megbízható anyag – még olyan szélsőséges körülmények között is, mint hurrikánok, földrengések vagy akár tűz esetén.

| 4.3. | Az építőanyagok életciklus utáni felhasználása kapcsán beszélhetünk újbóli felhasználásról és (újra)hasznosításról. A jelenlegi helyzet azt mutatja, hogy számos építőipari hulladék még mindig hulladéklerakókba kerül, így a lerakók gyorsabban megtelnek, és üzemeltetésük is nehezebb. Az olyan anyagok, mint a fa, közvetlenül újrahasznosíthatók ugyanolyan újrafelhasználható termékké, illetve más hasznosítható termékké alakíthatók át. Az EGSZB rámutat, hogy az újrahasznosításhoz újbóli feldolgozásra van szükség, ami gazdaságilag nem mindig kivitelezhető, hacsak nem szervezik meg hatékonyan a gyűjtést közel az anyag forrásához. Az EGSZB ezért azt kéri az Európai Bizottságtól és az érintett szereplőktől, hogy gyűjtsék össze az összes nemzeti szinten már bevált módszert, hogy iránymutatásokat és ajánlásokat lehessen kidolgozni a faipari termékek hulladékkezeléséről és a fogyasztói felhasználás utáni faipari termékek lehetséges kezelési módjairól. A építési anyagok és a bontási törmelék csökkentése és újrahasznosítása összességében csökkentheti az építési és a hulladékkezelési költségeket is. |
| --- | --- |

4.3.

Az építőanyagok életciklus utáni felhasználása kapcsán beszélhetünk újbóli felhasználásról és (újra)hasznosításról. A jelenlegi helyzet azt mutatja, hogy számos építőipari hulladék még mindig hulladéklerakókba kerül, így a lerakók gyorsabban megtelnek, és üzemeltetésük is nehezebb. Az olyan anyagok, mint a fa, közvetlenül újrahasznosíthatók ugyanolyan újrafelhasználható termékké, illetve más hasznosítható termékké alakíthatók át. Az EGSZB rámutat, hogy az újrahasznosításhoz újbóli feldolgozásra van szükség, ami gazdaságilag nem mindig kivitelezhető, hacsak nem szervezik meg hatékonyan a gyűjtést közel az anyag forrásához. Az EGSZB ezért azt kéri az Európai Bizottságtól és az érintett szereplőktől, hogy gyűjtsék össze az összes nemzeti szinten már bevált módszert, hogy iránymutatásokat és ajánlásokat lehessen kidolgozni a faipari termékek hulladékkezeléséről és a fogyasztói felhasználás utáni faipari termékek lehetséges kezelési módjairól. A építési anyagok és a bontási törmelék csökkentése és újrahasznosítása összességében csökkentheti az építési és a hulladékkezelési költségeket is.

| 4.4. | Az építőipar a faipari termékek legnagyobb felhasználója. Finnországban például az országban gyártott fatermékek mintegy 70–80 %-át az építőiparban használják fel. A faszerkezetes építkezés az utóbbi időben több európai országban, főként az Egyesült Királyságban, Írországban és Franciaországban, kezd elterjedni. Ugyanakkor az EGSZB úgy véli, hogy a fa felhasználása hozzájárulhat a zöld gazdaság fejlődéséhez, ezért bővítendő. |
| --- | --- |

4.4.

Az építőipar a faipari termékek legnagyobb felhasználója. Finnországban például az országban gyártott fatermékek mintegy 70–80 %-át az építőiparban használják fel. A faszerkezetes építkezés az utóbbi időben több európai országban, főként az Egyesült Királyságban, Írországban és Franciaországban, kezd elterjedni. Ugyanakkor az EGSZB úgy véli, hogy a fa felhasználása hozzájárulhat a zöld gazdaság fejlődéséhez, ezért bővítendő.

| 4.5. | Az EGSZB szerint meglehetősen korlátozottak az azzal kapcsolatos ismeretek, hogy milyen előnyökkel jár a fa építőipari felhasználása. Mindez nem csupán az építészmérnökökre igaz; sokszor a végfelhasználók sem tudnak eleget a fa tulajdonságairól. Ez a korlátozott mértékű tudás gyakran ahhoz vezet, hogy a fa felhasználása is csak korlátozott mértékű, ami pedig olyan problémákat eredményez, melyek negatívan befolyásolják a fa megítélését. Ráadásul a faszerkezetes házépítés területén nincs elegendő szakképzett munkaerő, ami sok európai országban gátolja ennek az építkezési módnak az elterjedését. |
| --- | --- |

4.5.

Az EGSZB szerint meglehetősen korlátozottak az azzal kapcsolatos ismeretek, hogy milyen előnyökkel jár a fa építőipari felhasználása. Mindez nem csupán az építészmérnökökre igaz; sokszor a végfelhasználók sem tudnak eleget a fa tulajdonságairól. Ez a korlátozott mértékű tudás gyakran ahhoz vezet, hogy a fa felhasználása is csak korlátozott mértékű, ami pedig olyan problémákat eredményez, melyek negatívan befolyásolják a fa megítélését. Ráadásul a faszerkezetes házépítés területén nincs elegendő szakképzett munkaerő, ami sok európai országban gátolja ennek az építkezési módnak az elterjedését.

| 4.6. | Az EGSZB arra kéri az európai faipari ágazatok képviselőit és a területtel foglalkozó szociális partnereket, hogy dolgozzanak ki összehangolt tájékoztató kampányokat arra, hogy vonzóbb képet fessenek az ágazatról. Ösztönözni kellene a fiatalokat arra, hogy vegyenek részt olyan oktatási és képzési rendszerekben, amelyek megfelelően felkészítik őket arra, hogy a faipari ágazatban dolgozhassanak. |
| --- | --- |

4.6.

Az EGSZB arra kéri az európai faipari ágazatok képviselőit és a területtel foglalkozó szociális partnereket, hogy dolgozzanak ki összehangolt tájékoztató kampányokat arra, hogy vonzóbb képet fessenek az ágazatról. Ösztönözni kellene a fiatalokat arra, hogy vegyenek részt olyan oktatási és képzési rendszerekben, amelyek megfelelően felkészítik őket arra, hogy a faipari ágazatban dolgozhassanak.

5.   A faalapanyagok fokozott használatával és a faipari ágazatok jelentősebb gazdasági szerepével kapcsolatos szociális szempontok
   (9)

| 5.1. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a faiparban dolgozók a munka során tanulják ki a szakmát, és a tapasztaltabb kollegáktól, nem formális úton sajátítják el a szükséges készségeket. A legtöbben néhány hónap alatt megszerzik a gépkezeléssel és a munkakörrel kapcsolatos alapvető ismereteket, de gyakran két vagy több évre is szükség van, mire valakiből képzett faipari munkás lesz. Foglalkoztatást is generálunk azzal, hogy a munkásoknak olyan (szak)képzést biztosítunk, amely szem előtt tartja a munkaerő-piaci igényeket és követelményeket. Az EGSZB azt is megismétli, hogy a kutatási és innovációs programok EU-szerte munkahelyeket fognak teremteni és növekedést generálnak. Ezért arra kell bátorítani a faipari ágazatot, hogy éljen a Horizont 2020 program keretében rendelkezésre álló lehetőségekkel. |
| --- | --- |

5.1.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a faiparban dolgozók a munka során tanulják ki a szakmát, és a tapasztaltabb kollegáktól, nem formális úton sajátítják el a szükséges készségeket. A legtöbben néhány hónap alatt megszerzik a gépkezeléssel és a munkakörrel kapcsolatos alapvető ismereteket, de gyakran két vagy több évre is szükség van, mire valakiből képzett faipari munkás lesz. Foglalkoztatást is generálunk azzal, hogy a munkásoknak olyan (szak)képzést biztosítunk, amely szem előtt tartja a munkaerő-piaci igényeket és követelményeket. Az EGSZB azt is megismétli, hogy a kutatási és innovációs programok EU-szerte munkahelyeket fognak teremteni és növekedést generálnak. Ezért arra kell bátorítani a faipari ágazatot, hogy éljen a Horizont 2020 program keretében rendelkezésre álló lehetőségekkel.

| 5.2. | A tagállamoknak ambiciózusan meg kellene valósítaniuk az építőipari erőforrás-hatékonyságról szóló, nemrégiben megjelent uniós közleményben szereplő elképzeléseket, hogy beruházásokat lehessen biztosítani az épületfelújítás terén, illetve hogy munkahelyek jöjjenek létre. |
| --- | --- |

5.2.

A tagállamoknak ambiciózusan meg kellene valósítaniuk az építőipari erőforrás-hatékonyságról szóló, nemrégiben megjelent uniós közleményben szereplő elképzeléseket, hogy beruházásokat lehessen biztosítani az épületfelújítás terén, illetve hogy munkahelyek jöjjenek létre.

| 5.3. | Az EGSZB szerint a közterületeken fellépő zajártalom komoly egészségügyi problémákat okoz (10). A fa – amellett, hogy fontos környezetbarát anyag – szigetelőanyagként alkalmazva számos társadalmi és egészségügyi előnnyel szolgál. A fa mint anyag fontos szerepet játszhat a hangszigetelésben és a hangelnyelésben. Fával valóban le lehet hangszigetelni helyiségeket úgy, hogy kizárhatók legyenek a külső zajok, és hogy csökkenjen a visszhangosság. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vezessen be egy olyan szabványt, amely megfelelően tükrözi a zárt terek akusztikai jellemzőit. Mivel a fa mint anyag (közvetlen fizikai behatásra) hangot is kiadhat, illetve felerősítheti vagy elnyelheti a más tárgyak által kibocsátott hanghullámokat, fel kellene térképezni a fa felhasználásának különböző lehetőségeit. Tudományosan bizonyított, hogy a fának mint anyagnak kedvező tulajdonságai vannak a beltéri levegőminőség és légkomfort szempontjából is. |
| --- | --- |

5.3.

Az EGSZB szerint a közterületeken fellépő zajártalom komoly egészségügyi problémákat okoz (10). A fa – amellett, hogy fontos környezetbarát anyag – szigetelőanyagként alkalmazva számos társadalmi és egészségügyi előnnyel szolgál. A fa mint anyag fontos szerepet játszhat a hangszigetelésben és a hangelnyelésben. Fával valóban le lehet hangszigetelni helyiségeket úgy, hogy kizárhatók legyenek a külső zajok, és hogy csökkenjen a visszhangosság. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vezessen be egy olyan szabványt, amely megfelelően tükrözi a zárt terek akusztikai jellemzőit. Mivel a fa mint anyag (közvetlen fizikai behatásra) hangot is kiadhat, illetve felerősítheti vagy elnyelheti a más tárgyak által kibocsátott hanghullámokat, fel kellene térképezni a fa felhasználásának különböző lehetőségeit. Tudományosan bizonyított, hogy a fának mint anyagnak kedvező tulajdonságai vannak a beltéri levegőminőség és légkomfort szempontjából is.

| 5.4. | Nemzeti szinten több olyan kezdeményezés is létezik, amely arra tanítja meg az embereket, hogy milyen lehetőségek vannak a fa mint környezetbarát alapanyag felhasználása terén; a hatékony koordináció azonban hiányzik. Az, hogy egyre többen használnak faipari termékeket, egyértelműen az idevonatkozó tájékoztató kampányoknak köszönhető, amelyeket nemzeti szinten kellene folytatni. A fával kapcsolatos oktatási célú kampányok fő célja az, hogy – technikai és kulturális szempontból is – kedvező képet fessünk a fafelhasználásról, ösztönözve azt. |
| --- | --- |

5.4.

Nemzeti szinten több olyan kezdeményezés is létezik, amely arra tanítja meg az embereket, hogy milyen lehetőségek vannak a fa mint környezetbarát alapanyag felhasználása terén; a hatékony koordináció azonban hiányzik. Az, hogy egyre többen használnak faipari termékeket, egyértelműen az idevonatkozó tájékoztató kampányoknak köszönhető, amelyeket nemzeti szinten kellene folytatni. A fával kapcsolatos oktatási célú kampányok fő célja az, hogy – technikai és kulturális szempontból is – kedvező képet fessünk a fafelhasználásról, ösztönözve azt.

| 5.5. | Az EGSZB szeretné felhívni a figyelmet a bevált gyakorlatok egyik jó példájára, a „WOODDAYS” elnevezésű kezdeményezésre. A projekt (11)2014. március 21-én indult Milánóban. A tíznapos program középpontjában a városok növekedése állt, illetve az, hogy miként lehet intelligens és erőforrás-hatékony módon, faanyag felhasználásával sűríteni a beépítésüket. A program célja az volt, hogy felhívja a figyelmet a fára mint építőanyagra, amelyben eddig ismeretlen lehetőségek rejlenek az olyan építkezések tekintetében, mint amilyen a faszerkezetes építészet, amelynek rendkívüli szerepe lesz a jövőben – éppen a városok szívében. A rendezvényt megismétlik majd más európai városokban: Pozsonyban, Ljubljanában és Brüsszelben is. |
| --- | --- |

5.5.

Az EGSZB szeretné felhívni a figyelmet a bevált gyakorlatok egyik jó példájára, a „WOODDAYS” elnevezésű kezdeményezésre. A projekt (11)2014. március 21-én indult Milánóban. A tíznapos program középpontjában a városok növekedése állt, illetve az, hogy miként lehet intelligens és erőforrás-hatékony módon, faanyag felhasználásával sűríteni a beépítésüket. A program célja az volt, hogy felhívja a figyelmet a fára mint építőanyagra, amelyben eddig ismeretlen lehetőségek rejlenek az olyan építkezések tekintetében, mint amilyen a faszerkezetes építészet, amelynek rendkívüli szerepe lesz a jövőben – éppen a városok szívében. A rendezvényt megismétlik majd más európai városokban: Pozsonyban, Ljubljanában és Brüsszelben is.

| 5.6. | Az EGSZB utal arra, hogy a legnagyobb zöld építészeti programok bizonyos mértékben eltérnek egymástól abban, hogy miként kezelik a faipari termékek felhasználását. Egyesek a felhasznált anyag helyett inkább a tulajdonságokra koncentrálnak, más programok pedig „korlátozásokat” vezetnek be a fával mint elfogadható anyaggal kapcsolatban (miközben más építőanyagokra nem érvényesítenek ilyen „követelményeket”). A fokozott fafelhasználás számos kedvező hatással járna az uniós gazdaságra nézve is. Az EGSZB ennek megfelelően javasolja, hogy a francia példát követve határozzanak meg kötelező célszámokat az építőipari célú fafelhasználásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

5.6.

Az EGSZB utal arra, hogy a legnagyobb zöld építészeti programok bizonyos mértékben eltérnek egymástól abban, hogy miként kezelik a faipari termékek felhasználását. Egyesek a felhasznált anyag helyett inkább a tulajdonságokra koncentrálnak, más programok pedig „korlátozásokat” vezetnek be a fával mint elfogadható anyaggal kapcsolatban (miközben más építőanyagokra nem érvényesítenek ilyen „követelményeket”). A fokozott fafelhasználás számos kedvező hatással járna az uniós gazdaságra nézve is. Az EGSZB ennek megfelelően javasolja, hogy a francia példát követve határozzanak meg kötelező célszámokat az építőipari célú fafelhasználásra vonatkozóan.

6.   A fa használatának ösztönzése

| 6.1. | Ahhoz, hogy több fát használjanak az építőiparban és a mindennapokban is, ösztönző megoldásokra és intézkedésekre van szükség (többek között olyanokra, amelyek azt célozzák, hogy az ipari és háztartási hulladékokból újrafelhasználás és újrahasznosítás céljára több fát, faterméket és famaradványt lehessen kinyerni), illetve meg kell hosszabbítani a fatermékek életciklusát. |
| --- | --- |

6.1.

Ahhoz, hogy több fát használjanak az építőiparban és a mindennapokban is, ösztönző megoldásokra és intézkedésekre van szükség (többek között olyanokra, amelyek azt célozzák, hogy az ipari és háztartási hulladékokból újrafelhasználás és újrahasznosítás céljára több fát, faterméket és famaradványt lehessen kinyerni), illetve meg kell hosszabbítani a fatermékek életciklusát.

| 6.2. | A versenyképes faipar fennmaradásához az kell, hogy nyersanyagként fenntartható módon és folyamatosan rendelkezésre álljon faanyag. Az európai faanyag fenntartható mobilizációjához kapcsolódó irányadó gyakorlati megoldások (2010) nyújtotta ajánlásokat figyelembe kell venni és esetleg bővíteni kell. |
| --- | --- |

6.2.

A versenyképes faipar fennmaradásához az kell, hogy nyersanyagként fenntartható módon és folyamatosan rendelkezésre álljon faanyag. Az európai faanyag fenntartható mobilizációjához kapcsolódó irányadó gyakorlati megoldások (2010) nyújtotta ajánlásokat figyelembe kell venni és esetleg bővíteni kell.

| 6.3. | Az elmúlt években a fakínálat nagy nyomás alá került, aminek elsősorban az volt az oka, hogy európai és nemzeti intézkedésekkel a megújuló energiaforrások használatát igyekeztek serkenteni. Ennek eredménye pedig részben az lett, hogy a fát elégetik. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a „harmadlagos biomassza” meghatározásából ki kell hagyni a „raklapokat és a fogyasztói felhasználás után újrahasznosított fát”. Az ilyen anyagok a falemezgyártók által gyártott bizonyos terméktípusok esetében a felhasznált alapanyagok igen nagy részét teszik ki, és egyes esetekben a faalapanyagoknak akár a 95 %-át is jelenthetik (12). |
| --- | --- |

6.3.

Az elmúlt években a fakínálat nagy nyomás alá került, aminek elsősorban az volt az oka, hogy európai és nemzeti intézkedésekkel a megújuló energiaforrások használatát igyekeztek serkenteni. Ennek eredménye pedig részben az lett, hogy a fát elégetik. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a „harmadlagos biomassza” meghatározásából ki kell hagyni a „raklapokat és a fogyasztói felhasználás után újrahasznosított fát”. Az ilyen anyagok a falemezgyártók által gyártott bizonyos terméktípusok esetében a felhasznált alapanyagok igen nagy részét teszik ki, és egyes esetekben a faalapanyagoknak akár a 95 %-át is jelenthetik (12).

| 6.4. | Az EGSZB szeretné felhívni a figyelmet arra, hogy – amennyiben az a konkrét nemzeti és regionális sajátosságokkal, valamint a fa iránti kereslet és kínálat egyensúlyával összhangban gazdaságilag és technikailag kivitelezhető – a „lépcsőzetes felhasználás” elve (használat, újbóli felhasználás, újrahasznosítás, energetikai hasznosítás) jelenti majd az optimális módszert a fa, e természetes nyersanyagunk minél erőforrás-hatékonyabb felhasználásához. Az EGSZB azonban elvet minden jogilag kötelező érvényű szabályt, és egy nyitott, piaci alapú megközelítést, valamint a piaci szereplők szabadságát támogatja. A fának a „lépcsőzetes felhasználás” elve szerinti felhasználása nemcsak a nyersanyag optimális gazdasági hasznosítását biztosítja, hanem energiaforrásként való felhasználását megelőzően a folyamatos szén-dioxid-tárolás és helyettesítés révén komoly éghajlati előnyökkel is jár. |
| --- | --- |

6.4.

Az EGSZB szeretné felhívni a figyelmet arra, hogy – amennyiben az a konkrét nemzeti és regionális sajátosságokkal, valamint a fa iránti kereslet és kínálat egyensúlyával összhangban gazdaságilag és technikailag kivitelezhető – a „lépcsőzetes felhasználás” elve (használat, újbóli felhasználás, újrahasznosítás, energetikai hasznosítás) jelenti majd az optimális módszert a fa, e természetes nyersanyagunk minél erőforrás-hatékonyabb felhasználásához. Az EGSZB azonban elvet minden jogilag kötelező érvényű szabályt, és egy nyitott, piaci alapú megközelítést, valamint a piaci szereplők szabadságát támogatja. A fának a „lépcsőzetes felhasználás” elve szerinti felhasználása nemcsak a nyersanyag optimális gazdasági hasznosítását biztosítja, hanem energiaforrásként való felhasználását megelőzően a folyamatos szén-dioxid-tárolás és helyettesítés révén komoly éghajlati előnyökkel is jár.

Brüsszel, 2014. december 10.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Az EGSZB a C16. NACE-kód (Gazdasági Tevékenységek Európai Osztályozása) szerinti meghatározásból indul ki a faipari ágazat körülhatárolását illetően: Fa- és faipari és parafatermékek feldolgozása, kivéve bútoráruk; parafa-, szalma és fonottáru gyártása. Fűrészárugyártás. Fa-, parafatermék, fonottáru gyártása. Falemezgyártás. Parkettagyártás. Épületasztalos-ipari termék gyártása. Tároló fatermék gyártása. Egyéb fa-, parafatermék, fonottáru gyártása.

1

(2)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő tárgyban: ‘Az európai fa- és bútoripari ágazat versenyképesebbé tételének lehetőségei és nehézségei’ (saját kezdeményezésű vélemény) (HL C 24., 2012.1.28., 18-23. o.).

2

(3)  Az Indufor egy független, nemzetközi tanácsadó cég, melynek Finnországban és Új-Zélandon vannak vállalatai. Állami és magánügyfeleknek nyújtanak tanácsadást. Munkájuk során a fenntartható fejlődés valamennyi – gazdasági, társadalmi és környezeti – szempontját figyelembe veszik. Tevékenységük kiterjed a fenntartható erdőgazdálkodásra, fatermelési célú erdőkkel és faültetvényekkel kapcsolatos beruházásokra, erdőértékelésre és a gazdálkodás átvilágítására, a faiparra és a farostiparra, biotermékekre, erdei erőforrások felmérésére és térképezésére, az éghajlatváltozásra és ökoszisztéma-szolgáltatásokra az erdős térségek vonatkozásában, erdészeti politikára és stratégiai tanulmányokra, valamint a fenntartható erdőgazdálkodással és földhasználattal kapcsolatos fenntarthatósági és fejlesztési tanácsadásra.

3

(4)  Több országban a nemzeti építészeti szabályozások korlátozzák a fapanelek használatát a többemeletes házak építésénél. Számos országban azért nem alkalmaznak éghető anyagokat az épületekben, mert az bizonytalansági tényezőket rejt magában az épülettüzeket illetően. Alapos kutatások és fejlesztések azonban rámutattak, hogy jobbak a szabad építőanyag-választást hagyó építészeti előírások, és több országban is most már több mint egy évtizede a funkciókból kiinduló előírások váltak bevett gyakorlattá. A fa éghető anyag, de égése kiszámítható, és meg lehet becsülni, hogy tűz esetén, egy órányi égést követően a keresztszelvény mekkora része marad sértetlen. A tömör épületfa jól ellenáll a tűznek: az ilyen faanyag égése közben faszénréteg keletkezik, amelynek köszönhetően a fa belső része jobban megőrzi teherbírását és szerkezeti épségét, csökkentve ezzel az adott épület teljes összeomlásának veszélyét.

4

(5)  Az LCA eszközt jelent a környezeti kibocsátások beazonosításához és az egyes folyamatok, termékek vagy tevékenységek által okozott idevonatkozó hatások kiértékeléséhez. Hasznos az ipar számára is olyan gyakorlati és felhasználóbarát döntéshozatali modellek megtalálásában, amelyek a környezetbarát termékfejlesztésben használhatók.

5

(6)  Journal of Sustainable Forestry 33:248–275, 2014.

6

Journal of Sustainable Forestry 33:248–275, 2014.

(7)  Ahogy az üvegházhatású gázoknak a földhasználatból, a földhasználat-megváltoztatásból és az erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő kibocsátására és abszorpciójára vonatkozó elszámolási szabályokról és cselekvési tervekről szóló európai parlamenti és tanácsi határozat (COM(2012) 93 final) is leszögezi, a fakitermelésből származó termékek fokozott, fenntartható felhasználásával lényegesen korlátozható a légkörbe jutó kibocsátások mennyisége és növelhető a légkörben lévő üvegházhatású gázok kivonása.

7

(8)  Egy, a közelmúltban végzett olasz tanulmány („A fogyasztói felhasználás utáni fa farostlemez, illetve megújuló energia előállítására történő felhasználására vonatkozó életciklus-elemzés értékelése és a két felhasználás összehasonlítása”) adatai szerint az éghajlatváltozásra gyakorolt hatás szempontjából előnyösebb, ha az újrahasznosított nyers faanyagot a falemezgyártásban használják fel, és nem egy biomassza-erőműben tüzelik el. A tanulmányt az olasz „eAmbiente” (c/o Parco Scientifico Tecnologico VEGA) kutatóintézet készítette. A tanulmányt 2014. szeptember 19-én az olaszországi Mestrében ismertették azon az EGSZB-s meghallgatáson, amelynek témája az volt, hogy a faipari ágazat hogyan járul hozzá a szénegyensúlyhoz.

8

„A fogyasztói felhasználás utáni fa farostlemez, illetve megújuló energia előállítására történő felhasználására vonatkozó életciklus-elemzés értékelése és a két felhasználás összehasonlítása”

(9)  Az EGSZB úgy gondolja, hogy „Az európai fa- és bútoripari ágazat versenyképesebbé tételének lehetőségei és nehézségei” című véleményében szereplő szociális szempontok, illetve ott megfogalmazott észrevételek még mindig érvényesek.

9

(10)  „A zajártalom nagyobb hanghatás következtében fellépő egészségkárosodás. A munkahelyi vagy más zajártalom halláskárosodáshoz, magas vérnyomás, isémiás szívbetegség kialakulásához, ingerlékenységhez és alvászavarokhoz vezethet. Emellett immunrendszerrel kapcsolatos problémákat és születési rendellenességeket is okozhat.” (Forrás: Passchier-Vermeer W, Passchier WF (2000). Zajártalom és közegészségügy. Environ. Health Perspect. 108. szám, 1. melléklet: 123–31. doi:10.2307/3454637. JSTOR 3454637. PMC 1637786. PMID 10698728.)

10

Passchier-Vermeer W, Passchier WF (2000). Zajártalom és közegészségügy. Environ. Health Perspect. 108. szám, 1. melléklet: 123–31. doi:10.2307/3454637. JSTOR 3454637. PMC 1637786. PMID 10698728

(11)  A „WOODDAYS” rendezvény a pro-Holz Austria és a Müncheni Műszaki Egyetem faszerkezetes építészeti tanszékének közös kezdeményezése, melyet támogatott az Európai Fűrészipari Szervezet (EOS) és az Európai Panel Szövetség (EPF) is.

11

(12)  Az olasz Saviola csoport – amely a ‘Segíts megmenteni a fákat!’ szlogenjéről ismert – világelső a fahulladék-feldolgozásban. Évente mintegy 1,5 millió tonna fogyasztói felhasználás utáni fát képes újrahasznosítani. Termelési filozófiájuk alapja a másodlagos nyersanyagok újrahasznosítása, amelyeket így egy gazdasági és környezeti szempontból fenntartható folyamat segítségével újból fel lehet használni anélkül, hogy ehhez új fákat kellene kivágni. A csoport az alábbi faanyagokat gyűjti: raklapok, gyümölcsös rekeszek, kartondobozok.

12

---

MELLÉKLET

a CCMI véleményéhez

A CCMI véleményének következő pontját, amelynél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a CCMI egy módosító indítvány javára elutasította.

6.4. pont

| 6.4. | Az EGSZB szeretné felhívni a figyelmet arra, hogy – amennyiben az a konkrét regionális sajátosságokkal összhangban gazdaságilag és technikailag kivitelezhető – a „lépcsőzetes felhasználás” elve (használat, újbóli felhasználás, újrahasznosítás, energetikai hasznosítás) jelenti majd az optimális módszert a fa, e természetes nyersanyagunk minél erőforrás-hatékonyabb felhasználásához. Az erre alkalmas faanyagot nem tüzelőanyagként, hanem inkább fizikailag kellene felhasználni. A fának a „lépcsőzetes felhasználás” elve szerinti felhasználása nemcsak a nyersanyag optimális gazdasági hasznosítását biztosítja, hanem energiaforrásként való felhasználását megelőzően a folyamatos szén-dioxid-tárolás és helyettesítés révén komoly éghajlati előnyökkel is jár. |
| --- | --- |

6.4.

Az EGSZB szeretné felhívni a figyelmet arra, hogy – amennyiben az a konkrét regionális sajátosságokkal összhangban gazdaságilag és technikailag kivitelezhető – a „lépcsőzetes felhasználás” elve (használat, újbóli felhasználás, újrahasznosítás, energetikai hasznosítás) jelenti majd az optimális módszert a fa, e természetes nyersanyagunk minél erőforrás-hatékonyabb felhasználásához. Az erre alkalmas faanyagot nem tüzelőanyagként, hanem inkább fizikailag kellene felhasználni. A fának a „lépcsőzetes felhasználás” elve szerinti felhasználása nemcsak a nyersanyag optimális gazdasági hasznosítását biztosítja, hanem energiaforrásként való felhasználását megelőzően a folyamatos szén-dioxid-tárolás és helyettesítés révén komoly éghajlati előnyökkel is jár.

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/47

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Az európai film a digitális korszakban

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2015/C 230/07)

| Előadó: | Anna Maria DARMANIN |
| --- | --- |

Előadó:

Anna Maria DARMANIN

2014. november 6-án az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Az európai film a digitális korszakban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2014. november 11-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 190 szavazattal 9 ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak Az európai film a digitális korszakban – Egyensúlyban a kulturális sokféleség és a versenyképesség között című közleményét (COM(2014) 272 final), amely joggal vonultat fel megvitatandó és megfontolandó érveket ezzel a különösen fontos európai ágazattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak Az európai film a digitális korszakban – Egyensúlyban a kulturális sokféleség és a versenyképesség között című közleményét (COM(2014) 272 final), amely joggal vonultat fel megvitatandó és megfontolandó érveket ezzel a különösen fontos európai ágazattal kapcsolatban.

| 1.2. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy megfelelő egyensúlyt kell találni az audiovizuális ágazat üzleti és kereskedelmi értéke, valamint Európa kulturális öröksége szempontjából hordozott értéke között. E két szempont elválaszthatatlan egymástól, így nem is lehet külön kezelni őket. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy megfelelő egyensúlyt kell találni az audiovizuális ágazat üzleti és kereskedelmi értéke, valamint Európa kulturális öröksége szempontjából hordozott értéke között. E két szempont elválaszthatatlan egymástól, így nem is lehet külön kezelni őket.

| 1.3. | Legfőbb ideje, hogy az ágazat nyíltan megvitassa, hogy milyen új, innovatív üzleti modell(ek) átvételével tudná kihasználni a digitális világban rejlő lehetőségeket. Az EGSZB ezért arra ösztönzi az ágazatot, az Európai Bizottságot és a tagállami kormányokat is, hogy legyenek nyitottak és hajlandóak az ilyen üzleti modellek megvitatására és előmozdítására. |
| --- | --- |

1.3.

Legfőbb ideje, hogy az ágazat nyíltan megvitassa, hogy milyen új, innovatív üzleti modell(ek) átvételével tudná kihasználni a digitális világban rejlő lehetőségeket. Az EGSZB ezért arra ösztönzi az ágazatot, az Európai Bizottságot és a tagállami kormányokat is, hogy legyenek nyitottak és hajlandóak az ilyen üzleti modellek megvitatására és előmozdítására.

| 1.4. | A finanszírozás területét is meg kell vizsgálni; a versenyképességre törekedni kell, de nem a film Európában betöltött kulturális szerepének csökkenése árán. A finanszírozásért elsősorban a tagállamok felelősek. Ennek ellenére nyílt vitát kellene folytatni a maximális finanszírozást biztosító módszerekről, és meg kellene vizsgálni az alternatív finanszírozási módszereket. Idetartozik a magánforrások vonzását célzó közfinanszírozás; a közforrások racionálisabb felhasználása és az egymást kiegészítő uniós és tagállami finanszírozás; valamint az új szereplőktől, például internetszolgáltatóktól és távközlési társaságoktól származó magánforrások. |
| --- | --- |

1.4.

A finanszírozás területét is meg kell vizsgálni; a versenyképességre törekedni kell, de nem a film Európában betöltött kulturális szerepének csökkenése árán. A finanszírozásért elsősorban a tagállamok felelősek. Ennek ellenére nyílt vitát kellene folytatni a maximális finanszírozást biztosító módszerekről, és meg kellene vizsgálni az alternatív finanszírozási módszereket. Idetartozik a magánforrások vonzását célzó közfinanszírozás; a közforrások racionálisabb felhasználása és az egymást kiegészítő uniós és tagállami finanszírozás; valamint az új szereplőktől, például internetszolgáltatóktól és távközlési társaságoktól származó magánforrások.

| 1.5. | Az ágazat jövőjét illető tervekben az alkotói környezet megszilárdításának is kiemelt szerepet kell szánni. Az Európai Bizottság közleményének foglalkoznia kellene ezzel a megközelítéssel, és ki kellene térnie az oktatási környezetre, az ágazati dolgozók munkafeltételeire, a kreatív tehetséggondozásra, az alkotói kifejezésre, a többletérték teremtésére, az európai filmes műveltségre és a nyelvek kérdésére. |
| --- | --- |

1.5.

Az ágazat jövőjét illető tervekben az alkotói környezet megszilárdításának is kiemelt szerepet kell szánni. Az Európai Bizottság közleményének foglalkoznia kellene ezzel a megközelítéssel, és ki kellene térnie az oktatási környezetre, az ágazati dolgozók munkafeltételeire, a kreatív tehetséggondozásra, az alkotói kifejezésre, a többletérték teremtésére, az európai filmes műveltségre és a nyelvek kérdésére.

| 1.6. | Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy a közönséget kellene az audiovizuális ágazatról szóló viták középpontjába állítani, mivel nemcsak ők az ágazat termékeinek fogyasztói, hanem gyakran ők alakítják a trendeket, és ezáltal ők határozzák meg a fejlődés irányát is. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy a közönséget kellene az audiovizuális ágazatról szóló viták középpontjába állítani, mivel nemcsak ők az ágazat termékeinek fogyasztói, hanem gyakran ők alakítják a trendeket, és ezáltal ők határozzák meg a fejlődés irányát is.

| 1.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazat jobb megismerése érdekében nagyobb hangsúlyt kellene fektetni az európai szintű adatgyűjtésre. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazat jobb megismerése érdekében nagyobb hangsúlyt kellene fektetni az európai szintű adatgyűjtésre.

| 1.8. | Az EGSZB hangsúlyozni szeretné, hogy az Európai Bizottságnak a kihívások között az ágazati munkafeltételek aktuális helyzetét is ki kellene emelnie a közleményében. Ez a munkavállalókat, az önálló vállalkozókat és a kkv-kat egyaránt érinti, jelenleg ezek egy része különféle szempontból bizonytalan munkafeltételek mellett dolgozik, részben az ágazat sajátosságaiból, részben pedig a versenyképesség hiányából adódóan, amely miatt a foglalkoztatási költségeken próbálnak pénzt spórolni. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB hangsúlyozni szeretné, hogy az Európai Bizottságnak a kihívások között az ágazati munkafeltételek aktuális helyzetét is ki kellene emelnie a közleményében. Ez a munkavállalókat, az önálló vállalkozókat és a kkv-kat egyaránt érinti, jelenleg ezek egy része különféle szempontból bizonytalan munkafeltételek mellett dolgozik, részben az ágazat sajátosságaiból, részben pedig a versenyképesség hiányából adódóan, amely miatt a foglalkoztatási költségeken próbálnak pénzt spórolni.

| 1.9. | Az EGSZB a filmes műveltséget fontosnak tartja ahhoz, hogy több európait lehessen arra ösztönözni, hogy értékelje és keresse az európai filmeket. Ezért az EGSZB azt ajánlja, hogy az európai és a nemzeti szintű illetékesek vegyék kézbe a filmes műveltség előmozdítását. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB a filmes műveltséget fontosnak tartja ahhoz, hogy több európait lehessen arra ösztönözni, hogy értékelje és keresse az európai filmeket. Ezért az EGSZB azt ajánlja, hogy az európai és a nemzeti szintű illetékesek vegyék kézbe a filmes műveltség előmozdítását.

| 1.10. | Az EGSZB az akadálymentességet is azok közé a területek közé sorolja, ahol több erőfeszítést kellene tenni, azaz a kutatást és az innovációt a különféle akadályok (nyelv, fogyatékosságok) megszüntetésére kellene irányítani. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB az akadálymentességet is azok közé a területek közé sorolja, ahol több erőfeszítést kellene tenni, azaz a kutatást és az innovációt a különféle akadályok (nyelv, fogyatékosságok) megszüntetésére kellene irányítani.

| 1.11. | Az Európai Bizottság által javasolt Európai Filmfórum fontos eszköz, amely az audiovizuális szektor valamennyi szereplőjét összefogja az ágazat előtt álló főbb kérdések megválaszolása érdekében, és minden ágazati érdekelt számára nyitva kellene állnia. Az EGSZB támogatja ezt a régóta várt konzultatív fórumot, és hangsúlyozza, hogy minden ágazati érdekeltnek egyformán részt kell vennie benne, ideértve a kisebb érdekcsoportokat, valamint a fogyasztók és a munkavállalók képviselőit is. |
| --- | --- |

1.11.

Az Európai Bizottság által javasolt Európai Filmfórum fontos eszköz, amely az audiovizuális szektor valamennyi szereplőjét összefogja az ágazat előtt álló főbb kérdések megválaszolása érdekében, és minden ágazati érdekelt számára nyitva kellene állnia. Az EGSZB támogatja ezt a régóta várt konzultatív fórumot, és hangsúlyozza, hogy minden ágazati érdekeltnek egyformán részt kell vennie benne, ideértve a kisebb érdekcsoportokat, valamint a fogyasztók és a munkavállalók képviselőit is.

| 1.12. | A digitális korszakban rejlő főbb kihívásokra és lehetőségekre koncentrálva a fórumnak arra kellene törekednie, hogy a szakpolitikákból és stratégiákból kézzelfogható ágazati intézkedések szülessenek. |
| --- | --- |

1.12.

A digitális korszakban rejlő főbb kihívásokra és lehetőségekre koncentrálva a fórumnak arra kellene törekednie, hogy a szakpolitikákból és stratégiákból kézzelfogható ágazati intézkedések szülessenek.

| 1.13. | Ezenkívül az EGSZB hangsúlyozza, hogy a digitális világ, bár gyorsan változik és így kihívásnak tekinthető, számtalan lehetőséget (mint például az EU 2020-ra kitűzött céljainak megfelelő műhold-kommunikációs terv) is kínál a filmipar számára. |
| --- | --- |

1.13.

Ezenkívül az EGSZB hangsúlyozza, hogy a digitális világ, bár gyorsan változik és így kihívásnak tekinthető, számtalan lehetőséget (mint például az EU 2020-ra kitűzött céljainak megfelelő műhold-kommunikációs terv) is kínál a filmipar számára.

2.   A közlemény összefoglalása

| 2.1. | Kulturális sokszínűségünk egyik hordozója, az európai filmipar igen sokszínű és kreatív. Ezt az Európa gazdag kulturális örökségének egyik fontos elemét képező iparágat mégis számos probléma miatt komoly veszély fenyegeti. |
| --- | --- |

2.1.

Kulturális sokszínűségünk egyik hordozója, az európai filmipar igen sokszínű és kreatív. Ezt az Európa gazdag kulturális örökségének egyik fontos elemét képező iparágat mégis számos probléma miatt komoly veszély fenyegeti.

| 2.2. | Az Európai Bizottság korábban több irányelvet is kiadott a filmipar egyes területeire, például a szellemi tulajdonra vonatkozóan. A vizsgált közlemény az utóbbi időkben az első, amely az ágazat egészével foglalkozik. |
| --- | --- |

2.2.

Az Európai Bizottság korábban több irányelvet is kiadott a filmipar egyes területeire, például a szellemi tulajdonra vonatkozóan. A vizsgált közlemény az utóbbi időkben az első, amely az ágazat egészével foglalkozik.

| 2.3. | Az európai bizottsági dokumentum rávilágít az európai filmipar előtt álló sajátos kihívásokra, melyek nevezetesen:






  — | európai közönség – mivel kevés európai film jut el más országok mozijaiba vagy tévéképernyőjére, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Az európai bizottsági dokumentum rávilágít az európai filmipar előtt álló sajátos kihívásokra, melyek nevezetesen:

—

európai közönség – mivel kevés európai film jut el más országok mozijaiba vagy tévéképernyőjére,

| — | változó fogyasztói szokások – a filmnézés változatlan, de a platformok változnak. Kevesebben járnak moziba, többen néznek filmeket televízióban vagy VOD-platformon, |
| --- | --- |

—

változó fogyasztói szokások – a filmnézés változatlan, de a platformok változnak. Kevesebben járnak moziba, többen néznek filmeket televízióban vagy VOD-platformon,

| — | problémák a világpiac „meghódításának” módszerében, ideértve a finanszírozás széttöredezettségét és a nemzetközi forgalmazási lehetőségek korlátozottságát. |
| --- | --- |

—

problémák a világpiac „meghódításának” módszerében, ideértve a finanszírozás széttöredezettségét és a nemzetközi forgalmazási lehetőségek korlátozottságát.

| 2.4. | Az európai bizottsági dokumentum ezért előzetes vitaalapot teremtve megkísérli megnevezni és megválaszolni ezeket a kihívásokat. A vizsgált területek a következők:






  — | finanszírozás, |
| --- | --- | --- |

2.4.

Az európai bizottsági dokumentum ezért előzetes vitaalapot teremtve megkísérli megnevezni és megválaszolni ezeket a kihívásokat. A vizsgált területek a következők:

—

finanszírozás,

| — | az ágazaton belüli üzleti modell, |
| --- | --- |

—

az ágazaton belüli üzleti modell,

| — | a kreatív iparág erőteljesebb ösztönzése, |
| --- | --- |

—

a kreatív iparág erőteljesebb ösztönzése,

| — | a közönség hozzáférése. |
| --- | --- |

—

a közönség hozzáférése.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy megalapozza az európai audiovizuális ágazat összes érdekeltjének és egyéb szereplőjének részvételével folytatandó vitát. Erre a párbeszédre mindenképpen szükség van, és már régóta esedékes, nemcsak a változó digitális világ és az új technológiák által kínált előnyök kiaknázása, hanem e sokszínű és összetett ágazat további erősítése érdekében is. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy megalapozza az európai audiovizuális ágazat összes érdekeltjének és egyéb szereplőjének részvételével folytatandó vitát. Erre a párbeszédre mindenképpen szükség van, és már régóta esedékes, nemcsak a változó digitális világ és az új technológiák által kínált előnyök kiaknázása, hanem e sokszínű és összetett ágazat további erősítése érdekében is.

| 3.2. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság által a dokumentumban felsorolt sajátos kihívásokkal. A listából azonban véleménye szerint kimaradt a munkavállalókat, az önfoglalkoztatókat és a vállalkozókat egyaránt érintő jelenlegi munkakörnyezet kérdése. |
| --- | --- |

3.2.

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság által a dokumentumban felsorolt sajátos kihívásokkal. A listából azonban véleménye szerint kimaradt a munkavállalókat, az önfoglalkoztatókat és a vállalkozókat egyaránt érintő jelenlegi munkakörnyezet kérdése.

| 3.3. | Az EGSZB egyetért továbbá a dokumentumban felsorolt, kiemelten kezelendő területekkel. Ezt a felsorolást is kiegészítené azonban a következőkkel:






  — | az oktatási környezet, melyet nem szabad pusztán az oktatási rendszerben meglévő üzleti készségekre korlátozni, |
| --- | --- | --- |

3.3.

Az EGSZB egyetért továbbá a dokumentumban felsorolt, kiemelten kezelendő területekkel. Ezt a felsorolást is kiegészítené azonban a következőkkel:

—

az oktatási környezet, melyet nem szabad pusztán az oktatási rendszerben meglévő üzleti készségekre korlátozni,

| — | munkafeltételek és munkakörnyezet, |
| --- | --- |

—

munkafeltételek és munkakörnyezet,

| — | a színház és a mozi közötti kapcsolat, |
| --- | --- |

—

a színház és a mozi közötti kapcsolat,

| — | átfogóbb adatgyűjtés és a legjobb gyakorlatok bemutatása, |
| --- | --- |

—

átfogóbb adatgyűjtés és a legjobb gyakorlatok bemutatása,

| — | a belső piac, valamint a szellemi tulajdonjogok és az ágazati szerzői jogok kapcsolata. |
| --- | --- |

—

a belső piac, valamint a szellemi tulajdonjogok és az ágazati szerzői jogok kapcsolata.

| 3.4. | Ezenkívül az EGSZB hangsúlyozza, hogy a digitális világ, bár gyorsan változik és így kihívásnak tekinthető, számtalan lehetőséget is kínál a filmipar számára. Erre példa az EU 2020-ra kitűzött műhold-infrastrukturális céljainak megfelelő műhold-kommunikációs terv, amely műholdak segítségével rugalmasabb, környezetbarátabb és költséghatékonyabb módon juttatja el a filmeket a mozikba. |
| --- | --- |

3.4.

Ezenkívül az EGSZB hangsúlyozza, hogy a digitális világ, bár gyorsan változik és így kihívásnak tekinthető, számtalan lehetőséget is kínál a filmipar számára. Erre példa az EU 2020-ra kitűzött műhold-infrastrukturális céljainak megfelelő műhold-kommunikációs terv, amely műholdak segítségével rugalmasabb, környezetbarátabb és költséghatékonyabb módon juttatja el a filmeket a mozikba.

4.   Részletes megjegyzések

Az audiovizuális ágazat finanszírozási környezete

| 4.1. | Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy a szektor közfinanszírozását nem feltétlenül növelni, hanem optimalizálni kell az ágazat hozzáadott értékének megfelelően. A közfinanszírozásról a tagállamok döntenek, az uniós finanszírozásnak pedig javítania kell a helyi finanszírozás hatékonyságát. Ezt a közfinanszírozást ugyanakkor több magánforrás vonzására kellene használni. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy a szektor közfinanszírozását nem feltétlenül növelni, hanem optimalizálni kell az ágazat hozzáadott értékének megfelelően. A közfinanszírozásról a tagállamok döntenek, az uniós finanszírozásnak pedig javítania kell a helyi finanszírozás hatékonyságát. Ezt a közfinanszírozást ugyanakkor több magánforrás vonzására kellene használni.

| 4.2. | Az audiovizuális ágazat finanszírozási modelljének a különféle termékfajtáknak szentelt támogatáson és a magánbefektetők piacra lépésének elősegítését célzó közvetlen támogatások és tőkeösztönző finanszírozás ötvözetén kell alapulnia. A közfinanszírozás tőkevonzó szerepe alapvető a közforrások felhasználásának ésszerűbbé tételéhez és ahhoz, hogy a hangsúly a kulturális termékeken legyen. |
| --- | --- |

4.2.

Az audiovizuális ágazat finanszírozási modelljének a különféle termékfajtáknak szentelt támogatáson és a magánbefektetők piacra lépésének elősegítését célzó közvetlen támogatások és tőkeösztönző finanszírozás ötvözetén kell alapulnia. A közfinanszírozás tőkevonzó szerepe alapvető a közforrások felhasználásának ésszerűbbé tételéhez és ahhoz, hogy a hangsúly a kulturális termékeken legyen.

| 4.3. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a versenyképesség és a kreatív kifejezés között kényes az egyensúly; a közfinanszírozással nemcsak az egyiket vagy a másikat kellene támogatni, hanem ennek is kiegyensúlyozottnak kell lennie. |
| --- | --- |

4.3.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a versenyképesség és a kreatív kifejezés között kényes az egyensúly; a közfinanszírozással nemcsak az egyiket vagy a másikat kellene támogatni, hanem ennek is kiegyensúlyozottnak kell lennie.

| 4.4. | Az Európai Bizottság által a közfinanszírozás területe kapcsán vitaalapként felvetett kérdéseket az EGSZB az alábbiakkal egészítené ki:






  4.4.1. | Szupranacionális szinten megfelelő hangsúlyt kell fektetni az „európai film” márkájának felépítésére. A nemzeti jelleg fontos, és a továbbiakban is a filmek meghatározó jellemzőjének kell maradnia, de az európai márkát nemzetközi és nemzeti szinten is tovább kell fejleszteni. |
| --- | --- | --- |

4.4.

Az Európai Bizottság által a közfinanszírozás területe kapcsán vitaalapként felvetett kérdéseket az EGSZB az alábbiakkal egészítené ki:

4.4.1.

Szupranacionális szinten megfelelő hangsúlyt kell fektetni az „európai film” márkájának felépítésére. A nemzeti jelleg fontos, és a továbbiakban is a filmek meghatározó jellemzőjének kell maradnia, de az európai márkát nemzetközi és nemzeti szinten is tovább kell fejleszteni.

| 4.4.2. | Az elsődlegesen alkalmazandó pénzügyi eszközök a garanciaalap-rendszerek és az adóösztönzők; a garanciaalapok – főleg, ha megfelelnek a bázeli követelményeknek – a banki hitelezést, az adóösztönzők pedig a teljes vagy részleges tőkeberuházásokat mozdítják elő. Ezeket a finanszírozási eszközöket úgy kell strukturálni, hogy kiegészítsék az európai eszközöket, főként a Kreatív Európa pénzügyi kezdeményezést, a kkv-knak szánt garanciaalapokat és az uniós strukturális alapokat. |
| --- | --- |

4.4.2.

Az elsődlegesen alkalmazandó pénzügyi eszközök a garanciaalap-rendszerek és az adóösztönzők; a garanciaalapok – főleg, ha megfelelnek a bázeli követelményeknek – a banki hitelezést, az adóösztönzők pedig a teljes vagy részleges tőkeberuházásokat mozdítják elő. Ezeket a finanszírozási eszközöket úgy kell strukturálni, hogy kiegészítsék az európai eszközöket, főként a Kreatív Európa pénzügyi kezdeményezést, a kkv-knak szánt garanciaalapokat és az uniós strukturális alapokat.

| 4.4.3. | A Kreatív Európa program mellett más finanszírozási eszközöket, például a Horizont 2020-at és az Erasmus+-t is fel kellene használni az ágazatban, illetve ezeket a megfelelő egyensúly megtartása mellett az ágazatba kellene irányítani. |
| --- | --- |

4.4.3.

A Kreatív Európa program mellett más finanszírozási eszközöket, például a Horizont 2020-at és az Erasmus+-t is fel kellene használni az ágazatban, illetve ezeket a megfelelő egyensúly megtartása mellett az ágazatba kellene irányítani.

| 4.5. | Az Európai Bizottság közleménye a magánberuházást is az ágazat finanszírozási eszközei között említi. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a digitális ágazat új szereplői, például a távközlési társaságok és a tartalomszolgáltatók is járuljanak hozzá az ágazat finanszírozásához. |
| --- | --- |

4.5.

Az Európai Bizottság közleménye a magánberuházást is az ágazat finanszírozási eszközei között említi. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a digitális ágazat új szereplői, például a távközlési társaságok és a tartalomszolgáltatók is járuljanak hozzá az ágazat finanszírozásához.

| 4.6. | Nem elegendő különálló kezdeményezéseket indítani: a kormányoknak és az EU-nak olyan finanszírozási infrastruktúrát kell kialakítaniuk az audiovizuális ágazat számára, melynek célja a különféle pénzügyi és nem pénzügyi – például kapacitásépítési – szolgáltatások elvégzése és előmozdítása az ágazat egész termelési lánca: az előkészületek, a gyártás és a forgalmazás javára. |
| --- | --- |

4.6.

Nem elegendő különálló kezdeményezéseket indítani: a kormányoknak és az EU-nak olyan finanszírozási infrastruktúrát kell kialakítaniuk az audiovizuális ágazat számára, melynek célja a különféle pénzügyi és nem pénzügyi – például kapacitásépítési – szolgáltatások elvégzése és előmozdítása az ágazat egész termelési lánca: az előkészületek, a gyártás és a forgalmazás javára.

Innovatív üzleti környezet

| 4.7. | Az EGSZB részt vett a szellemi tulajdonjogokról, a digitalizált egységes piacról, valamint az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvről folytatott vitában. Az EGSZB ugyanakkor támogatja az olyan, szokványostól eltérő üzleti modellek feltárását, amelyek a mai digitális kor technológiai változásai közepette ésszerűek. Hangsúlyozza továbbá, hogy az ágazatra vonatkozó aktuális politikákat mind egyszerűsíteni kell. |
| --- | --- |

4.7.

Az EGSZB részt vett a szellemi tulajdonjogokról, a digitalizált egységes piacról, valamint az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvről folytatott vitában. Az EGSZB ugyanakkor támogatja az olyan, szokványostól eltérő üzleti modellek feltárását, amelyek a mai digitális kor technológiai változásai közepette ésszerűek. Hangsúlyozza továbbá, hogy az ágazatra vonatkozó aktuális politikákat mind egyszerűsíteni kell.

| 4.8. | Új üzleti modelleket kell kipróbálni, és támogatni kell a bátor döntéshozatalhoz szükséges állhatatosságot. Az EGSZB azonban hangsúlyozza, hogy ennek eléréséhez minden érdekeltet nyíltan és átfogóan be kell vonni az üzleti modellek megváltoztatását megelőző megbeszélésekbe, melyeket pedig magának az ágazatnak kellene irányítania. |
| --- | --- |

4.8.

Új üzleti modelleket kell kipróbálni, és támogatni kell a bátor döntéshozatalhoz szükséges állhatatosságot. Az EGSZB azonban hangsúlyozza, hogy ennek eléréséhez minden érdekeltet nyíltan és átfogóan be kell vonni az üzleti modellek megváltoztatását megelőző megbeszélésekbe, melyeket pedig magának az ágazatnak kellene irányítania.

| 4.9. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy ez a szempont alapvető az ágazat sikeréhez, ezért minden érdekeltet arra kér, hogy legyen nyitott az ilyen üzleti modellekre, nemcsak a digitális korszak kínálta előnyök teljes körű kiaknázását szem előtt tartva, hanem a gyorsan változó fogyasztói szokásokhoz való alkalmazkodás érdekében is. |
| --- | --- |

4.9.

Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy ez a szempont alapvető az ágazat sikeréhez, ezért minden érdekeltet arra kér, hogy legyen nyitott az ilyen üzleti modellekre, nemcsak a digitális korszak kínálta előnyök teljes körű kiaknázását szem előtt tartva, hanem a gyorsan változó fogyasztói szokásokhoz való alkalmazkodás érdekében is.

| 4.10. | A producerek és a műsorszolgáltatók körében kulturális szemléletváltásra van szükség: a jövőben a moziba és a televízióba szánt termékek együtt lesznek jelen a több platformra szánt termékekkel: a producereknek és a műsorszolgáltatóknak a termékek természetének függvényében más és más üzleti modellt kell kidolgozniuk, azaz az egyes termékek jellegének és kereskedelmi potenciáljának megfelelő költségvetésben és forgalmazási stratégiában kell gondolkozniuk. A kormányoknak mindemellett a támogatási formák kiegyensúlyozottabb szerkezetét célozva újra kell gondolniuk a közfinanszírozási modellt. |
| --- | --- |

4.10.

A producerek és a műsorszolgáltatók körében kulturális szemléletváltásra van szükség: a jövőben a moziba és a televízióba szánt termékek együtt lesznek jelen a több platformra szánt termékekkel: a producereknek és a műsorszolgáltatóknak a termékek természetének függvényében más és más üzleti modellt kell kidolgozniuk, azaz az egyes termékek jellegének és kereskedelmi potenciáljának megfelelő költségvetésben és forgalmazási stratégiában kell gondolkozniuk. A kormányoknak mindemellett a támogatási formák kiegyensúlyozottabb szerkezetét célozva újra kell gondolniuk a közfinanszírozási modellt.

| 4.11. | Az EGSZB óvakodna attól, hogy pusztán finomhangolják a jelenlegi üzleti gyakorlatokat, anélkül, hogy teljesen új szemszögből megvizsgálnák őket. Például az, ha egyszerűen rugalmasabbá teszik a mozibemutató és a DVD/VOD-megjelenés közti időt, nem feltétlenül jelenti a digitális kor által megkövetelt üzleti megoldásokra való átállást. |
| --- | --- |

4.11.

Az EGSZB óvakodna attól, hogy pusztán finomhangolják a jelenlegi üzleti gyakorlatokat, anélkül, hogy teljesen új szemszögből megvizsgálnák őket. Például az, ha egyszerűen rugalmasabbá teszik a mozibemutató és a DVD/VOD-megjelenés közti időt, nem feltétlenül jelenti a digitális kor által megkövetelt üzleti megoldásokra való átállást.

Erőfeszítések egy jobb alkotói környezetért

| 4.12. | Az EGSZB rámutat arra, hogy a filmművészeti iskolák közötti együttműködés alapvető az ágazat továbbfejlesztéséhez. Hangsúlyozza továbbá, hogy az ágazat ezen szegmensét (az iskolákat) is be kell vonni az érdekeltek közötti európai szintű vitákba. |
| --- | --- |

4.12.

Az EGSZB rámutat arra, hogy a filmművészeti iskolák közötti együttműködés alapvető az ágazat továbbfejlesztéséhez. Hangsúlyozza továbbá, hogy az ágazat ezen szegmensét (az iskolákat) is be kell vonni az érdekeltek közötti európai szintű vitákba.

| 4.13. | E területen további megfontolást igényel az a sajátos kihívást jelentő helyzet, hogy a technológia olyan gyorsan változik, hogy a filmművészeti iskolák sokszor elavult technológiákat használnak a diákok képzésében. Így gyakran olyan szakemberek kerülnek ki onnan, akik nincsenek felkészülve a szakmai életben rájuk váró technológiai környezetre. |
| --- | --- |

4.13.

E területen további megfontolást igényel az a sajátos kihívást jelentő helyzet, hogy a technológia olyan gyorsan változik, hogy a filmművészeti iskolák sokszor elavult technológiákat használnak a diákok képzésében. Így gyakran olyan szakemberek kerülnek ki onnan, akik nincsenek felkészülve a szakmai életben rájuk váró technológiai környezetre.

A művek elérhetősége, közönségfejlesztés

| 4.14. | Az EGSZB támogatja azt a szemléletet, hogy a közönséget is az ágazat fő motorjai közé kellene számítani. Ezért hangsúlyozza, hogy megfelelő adatokra van szükség európai szinten, és hogy a fogyasztói szervezeteket is be kell vonni az érdekeltekkel – például az Európai Filmfórum keretében – folytatott vitákba. |
| --- | --- |

4.14.

Az EGSZB támogatja azt a szemléletet, hogy a közönséget is az ágazat fő motorjai közé kellene számítani. Ezért hangsúlyozza, hogy megfelelő adatokra van szükség európai szinten, és hogy a fogyasztói szervezeteket is be kell vonni az érdekeltekkel – például az Európai Filmfórum keretében – folytatott vitákba.

Adatgyűjtés és -elemzés

| 4.15. | Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazat jobb megismerése érdekében nagyobb hangsúlyt kellene fektetni az európai szintű adatgyűjtésre. Ennek nemcsak a közönséggel kapcsolatos adatokra kellene kiterjednie, hanem a különböző szinteken történő forrásfelhasználásra, az ágazat versenyképességére, valamint a munkakörnyezetre és -feltételekre is. |
| --- | --- |

4.15.

Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazat jobb megismerése érdekében nagyobb hangsúlyt kellene fektetni az európai szintű adatgyűjtésre. Ennek nemcsak a közönséggel kapcsolatos adatokra kellene kiterjednie, hanem a különböző szinteken történő forrásfelhasználásra, az ágazat versenyképességére, valamint a munkakörnyezetre és -feltételekre is.

| 4.16. | Az EGSZB elismeri továbbá, hogy nemzeti és uniós szinten olyan adatforrást kell létrehozni, amely a pénzügyi közvetítők által a befektetési kockázat felmérésére és kezelésére használt adatokat is tartalmazza. |
| --- | --- |

4.16.

Az EGSZB elismeri továbbá, hogy nemzeti és uniós szinten olyan adatforrást kell létrehozni, amely a pénzügyi közvetítők által a befektetési kockázat felmérésére és kezelésére használt adatokat is tartalmazza.

Munkakörnyezet és munkafeltételek

| 4.17. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy az ágazatbeli munkafeltételek és munkakörnyezet területére gondot kellene fordítani, és vitát kellene róla kezdeményezni. Az ágazat jelenleg olyan sokszínű, hogy a munkafeltételekről szóló adatok hiánya gyakran a kérdés mellőzését eredményezi. |
| --- | --- |

4.17.

Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy az ágazatbeli munkafeltételek és munkakörnyezet területére gondot kellene fordítani, és vitát kellene róla kezdeményezni. Az ágazat jelenleg olyan sokszínű, hogy a munkafeltételekről szóló adatok hiánya gyakran a kérdés mellőzését eredményezi.

| 4.18. | A foglalkoztatás bizonytalansága sajnos egyre jellemzőbb a szektorban, részben az ágazat sajátosságaiból (például az, hogy a gyártás rövid időt vesz igénybe), részben pedig a versenyképesség hiányából adódóan, amely miatt a foglalkoztatási költségeken próbálnak pénzt megspórolni. |
| --- | --- |

4.18.

A foglalkoztatás bizonytalansága sajnos egyre jellemzőbb a szektorban, részben az ágazat sajátosságaiból (például az, hogy a gyártás rövid időt vesz igénybe), részben pedig a versenyképesség hiányából adódóan, amely miatt a foglalkoztatási költségeken próbálnak pénzt megspórolni.

| 4.19. | Ezért az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ezt a kérdést is vegye fel a közlemény kiemelt témái közé, és a viták során se feledkezzen meg róla. A filmipari dolgozókat képviselő érdekelteket be kell vonni az érdekeltek közötti vitába és az Európai Filmfórumba. |
| --- | --- |

4.19.

Ezért az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ezt a kérdést is vegye fel a közlemény kiemelt témái közé, és a viták során se feledkezzen meg róla. A filmipari dolgozókat képviselő érdekelteket be kell vonni az érdekeltek közötti vitába és az Európai Filmfórumba.

Az Európai Filmfórum

| 4.20. | Az EGSZB támogatja az Európai Filmfórum létrehozására irányuló európai bizottsági kezdeményezést. Már régóta esedékes, hogy az ágazati szereplők összegyűljenek, és megvitassák az ágazatnak a jelenlegi digitális korszakban elérendő versenyképességével kapcsolatban felmerült kérdéseket. |
| --- | --- |

4.20.

Az EGSZB támogatja az Európai Filmfórum létrehozására irányuló európai bizottsági kezdeményezést. Már régóta esedékes, hogy az ágazati szereplők összegyűljenek, és megvitassák az ágazatnak a jelenlegi digitális korszakban elérendő versenyképességével kapcsolatban felmerült kérdéseket.

| 4.21. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy ebben minden ágazati érdekeltnek mindenképpen részt kell vennie, ideértve a kisebb és kevésbé „befolyásos” érdekcsoportokat, valamint a fogyasztók és a munkavállalók képviselőit is. |
| --- | --- |

4.21.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy ebben minden ágazati érdekeltnek mindenképpen részt kell vennie, ideértve a kisebb és kevésbé „befolyásos” érdekcsoportokat, valamint a fogyasztók és a munkavállalók képviselőit is.

| 4.22. | Jóllehet a digitális kor a televíziós ágazatra nincs olyan komoly hatással, mint a filmiparra, ezt az ágazatot is figyelembe kell venni, és helyzetét meg kell vitatni az átfogó vitában, mivel ez is az audiovizuális ágazat fontos összetevője. |
| --- | --- |

4.22.

Jóllehet a digitális kor a televíziós ágazatra nincs olyan komoly hatással, mint a filmiparra, ezt az ágazatot is figyelembe kell venni, és helyzetét meg kell vitatni az átfogó vitában, mivel ez is az audiovizuális ágazat fontos összetevője.

Az európai filmes műveltség előmozdítása

| 4.23. | Az EGSZB a filmes műveltséget fontosnak tartja ahhoz, hogy több európait lehessen arra csábítani, hogy szeresse és keresse az európai filmeket. Ezért az EGSZB azt ajánlja, hogy az európai és a nemzeti szintű illetékesek vegyék kézbe az effajta filmes műveltség előmozdítását. Ebből nemcsak az ágazat profitálna, hanem az európai kulturális sokszínűség egyik fontos megnyilvánulási formája is reflektorfénybe kerülne. Mivel a filmek megkedveltetésének az iskolákban alkalmazott modellje nem feltétlenül működik, az EGSZB úgy véli, hogy olyan modelleket és kampányokat kellene kidolgozni, amelyek az európai filmipar sikerét, szépségét és művészetét helyezik előtérbe. |
| --- | --- |

4.23.

Az EGSZB a filmes műveltséget fontosnak tartja ahhoz, hogy több európait lehessen arra csábítani, hogy szeresse és keresse az európai filmeket. Ezért az EGSZB azt ajánlja, hogy az európai és a nemzeti szintű illetékesek vegyék kézbe az effajta filmes műveltség előmozdítását. Ebből nemcsak az ágazat profitálna, hanem az európai kulturális sokszínűség egyik fontos megnyilvánulási formája is reflektorfénybe kerülne. Mivel a filmek megkedveltetésének az iskolákban alkalmazott modellje nem feltétlenül működik, az EGSZB úgy véli, hogy olyan modelleket és kampányokat kellene kidolgozni, amelyek az európai filmipar sikerét, szépségét és művészetét helyezik előtérbe.

Akadálymentesség

| 4.24. | A nyelv az európai és tengerentúli közönségek megszólítását nehezítő akadályok egyikének tekinthető. A nyelv fizikai akadály, de a kulturális sokszínűség részét képezi. Ráadásul a filmek a nyelvtanulás hatékony eszközei. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy a Horizont 2020 forrásaival a szinkronizálás innovatív – úttörő és csúcstechnológiák segítségével költséghatékonyságra törekvő – megközelítését is támogatni kellene. |
| --- | --- |

4.24.

A nyelv az európai és tengerentúli közönségek megszólítását nehezítő akadályok egyikének tekinthető. A nyelv fizikai akadály, de a kulturális sokszínűség részét képezi. Ráadásul a filmek a nyelvtanulás hatékony eszközei. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy a Horizont 2020 forrásaival a szinkronizálás innovatív – úttörő és csúcstechnológiák segítségével költséghatékonyságra törekvő – megközelítését is támogatni kellene.

| 4.25. | Ezenkívül az EGSZB határozottan arra ösztönzi az audiovizuális ágazatot, hogy használja a már meglévő eszközöket annak biztosítására, hogy termékeit a csökkent látású és/vagy hallású, illetve látás- és/vagy hallássérült közönség is élvezhesse. Emellett kutatási erőfeszítéseket kellene tenni annak kiderítésére, hogy ezek az akadálymentesítési eszközök hogyan tehetők költséghatékonyabbá. |
| --- | --- |

4.25.

Ezenkívül az EGSZB határozottan arra ösztönzi az audiovizuális ágazatot, hogy használja a már meglévő eszközöket annak biztosítására, hogy termékeit a csökkent látású és/vagy hallású, illetve látás- és/vagy hallássérült közönség is élvezhesse. Emellett kutatási erőfeszítéseket kellene tenni annak kiderítésére, hogy ezek az akadálymentesítési eszközök hogyan tehetők költséghatékonyabbá.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/52 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/52

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A civil társadalom Oroszországban

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2015/C 230/08)

| Előadó: | Mall HELLAM |
| --- | --- |

Előadó:

Mall HELLAM

2014. január 22-i plenáris ülésén az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

A civil társadalom Oroszországban

(saját kezdeményezésű vélemény).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Külkapcsolatok” szekció 2014. november 17-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 118 szavazattal 6 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Általános ajánlások

| 1.1. | A kölcsönös bizalom kiépítése, Oroszország és az uniós civil társadalom közötti szabad kölcsönhatás biztosítása, továbbá az oroszországi független civil társadalmi szervezetek lehető legnagyobb mértékű támogatása most fontosabb, mint valaha. |
| --- | --- |

1.1.

A kölcsönös bizalom kiépítése, Oroszország és az uniós civil társadalom közötti szabad kölcsönhatás biztosítása, továbbá az oroszországi független civil társadalmi szervezetek lehető legnagyobb mértékű támogatása most fontosabb, mint valaha.

| 1.2. | Határozottabban kell ösztönözni az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos keretet, és bővíteni kell az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének politikai szerepkörét. A civil társadalommal és az emberi jogokkal kapcsolatos kérdéseknek minden Oroszországgal folytatott két- és többoldalú párbeszédnek részét kell képezniük. Fenn kell tartani az emberi jogokról folytatott párbeszédet, és minden alkalommal, amikor erre lehetőség nyílik, be kell vonni ebbe a folyamatba a tárgyhoz tartozó ismeretekkel rendelkező civil társadalmi érdekelt feleket. Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének oroszországi látogatásai során találkoznia kell a civil társadalom és a civil társadalmi szervezetek képviselőivel. |
| --- | --- |

1.2.

Határozottabban kell ösztönözni az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos keretet, és bővíteni kell az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének politikai szerepkörét. A civil társadalommal és az emberi jogokkal kapcsolatos kérdéseknek minden Oroszországgal folytatott két- és többoldalú párbeszédnek részét kell képezniük. Fenn kell tartani az emberi jogokról folytatott párbeszédet, és minden alkalommal, amikor erre lehetőség nyílik, be kell vonni ebbe a folyamatba a tárgyhoz tartozó ismeretekkel rendelkező civil társadalmi érdekelt feleket. Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének oroszországi látogatásai során találkoznia kell a civil társadalom és a civil társadalmi szervezetek képviselőivel.

| 1.3. | Az EU-nak koordináltan és egy hangon kell szólnia, valamint foglalkoznia kell a politikai kihívásokkal, továbbá a nem kormányzati szervezetek (NGO-k) és a média elleni oroszországi fellépésekkel. Az EGSZB arra bátorítja az EU-t, hogy szorosan kövesse nyomon a civil társadalom oroszországi helyzetének különböző szempontjait, és rendszeresen ismertesse ezzel kapcsolatos álláspontját. |
| --- | --- |

1.3.

Az EU-nak koordináltan és egy hangon kell szólnia, valamint foglalkoznia kell a politikai kihívásokkal, továbbá a nem kormányzati szervezetek (NGO-k) és a média elleni oroszországi fellépésekkel. Az EGSZB arra bátorítja az EU-t, hogy szorosan kövesse nyomon a civil társadalom oroszországi helyzetének különböző szempontjait, és rendszeresen ismertesse ezzel kapcsolatos álláspontját.

| 1.4. | Nem szabad azonban alábecsülni a kétoldalú megközelítés jelentőségét az Oroszországgal folytatott tárgyalások előmozdításában. Az EU-nak világos álláspontot kell képviselnie a szankciókkal, illetve a civil társadalom elleni fellépések iránti felelősséggel kapcsolatban. Az EU–orosz kapcsolatok jelenlegi mélypontról való kimozdításához azonban nagymértékű rugalmasságra lesz szükség. A kétoldalú megközelítés hasznosnak bizonyulhat a kapcsolatok újraindítása szempontjából. |
| --- | --- |

1.4.

Nem szabad azonban alábecsülni a kétoldalú megközelítés jelentőségét az Oroszországgal folytatott tárgyalások előmozdításában. Az EU-nak világos álláspontot kell képviselnie a szankciókkal, illetve a civil társadalom elleni fellépések iránti felelősséggel kapcsolatban. Az EU–orosz kapcsolatok jelenlegi mélypontról való kimozdításához azonban nagymértékű rugalmasságra lesz szükség. A kétoldalú megközelítés hasznosnak bizonyulhat a kapcsolatok újraindítása szempontjából.

| 1.5. | Az is értékes stratégiai beruházásnak bizonyulhat, ha az EU–orosz civil társadalmi együttműködést a jövő (partnerségi és együttműködési megállapodás) (1) potenciális részének tekintjük, és külön költségvetési tételt biztosítunk a független EU–orosz civil társadalmi párbeszéd platformja számára. A rendkívüli politikai körülmények ellenére az EU-nak továbbra is folytatnia kell a „puha és intelligens hatalomra” épülő (2) erőfeszítéseit annak érdekében, hogy normalizálja a helyzetet, és megelőzze Oroszországnak az elszigetelés (elszigetelődés) politikája felé történő eltolódását. Ezzel kapcsolatban érdemes tanulmányozni az Északi Dimenzióra (3) (ideértve a sarkvidéki politikát (4)), a balti-tengeri stratégiára (5), a fekete-tengeri szinergiára (6), a keleti partnerségre (7) és a Duna-stratégiára vonatkozó korábbi EGSZB-véleményekben szereplő ajánlásokat. |
| --- | --- |

1.5.

Az is értékes stratégiai beruházásnak bizonyulhat, ha az EU–orosz civil társadalmi együttműködést a jövő (partnerségi és együttműködési megállapodás) (1) potenciális részének tekintjük, és külön költségvetési tételt biztosítunk a független EU–orosz civil társadalmi párbeszéd platformja számára. A rendkívüli politikai körülmények ellenére az EU-nak továbbra is folytatnia kell a „puha és intelligens hatalomra” épülő (2) erőfeszítéseit annak érdekében, hogy normalizálja a helyzetet, és megelőzze Oroszországnak az elszigetelés (elszigetelődés) politikája felé történő eltolódását. Ezzel kapcsolatban érdemes tanulmányozni az Északi Dimenzióra (3) (ideértve a sarkvidéki politikát (4)), a balti-tengeri stratégiára (5), a fekete-tengeri szinergiára (6), a keleti partnerségre (7) és a Duna-stratégiára vonatkozó korábbi EGSZB-véleményekben szereplő ajánlásokat.

| 1.6. | Az EU-nak pontos nyilvántartást kell vezetnie a demokratikus folyamatokról és a párbeszéd résztvevői előtt álló kihívásokról. A jogok és szabadságok gyors ütemben romló helyzetét – amint az az elmúlt két évben Oroszországban bekövetkezett – fel kell ismerni, és azonnal kezelni kell. Az uniós intézményeknek és a tagállamoknak – és különösen azoknak, amelyek nem aktivizálták magukat – beruházásokat kell végezniük és támogatniuk kell a csereprogramokat, az Oroszországgal fennálló civil társadalmi együttműködési programokat, valamint az oroszországi demokratikus irányultságú és kapcsolódó tevékenységeket végző NGO-kat, így pl. az emberi jogok védelmével és a környezetvédelemmel foglalkozó NGO-kat, a fogyasztói szervezeteket, a különböző szociális partnereket, a többi független szakmai érdekvédelmi szervezetet stb. Bizonyos feltételek alapján megfelelő lépéseket kell tenni a vízumkönnyítés és a vízumliberalizáció érdekében. |
| --- | --- |

1.6.

Az EU-nak pontos nyilvántartást kell vezetnie a demokratikus folyamatokról és a párbeszéd résztvevői előtt álló kihívásokról. A jogok és szabadságok gyors ütemben romló helyzetét – amint az az elmúlt két évben Oroszországban bekövetkezett – fel kell ismerni, és azonnal kezelni kell. Az uniós intézményeknek és a tagállamoknak – és különösen azoknak, amelyek nem aktivizálták magukat – beruházásokat kell végezniük és támogatniuk kell a csereprogramokat, az Oroszországgal fennálló civil társadalmi együttműködési programokat, valamint az oroszországi demokratikus irányultságú és kapcsolódó tevékenységeket végző NGO-kat, így pl. az emberi jogok védelmével és a környezetvédelemmel foglalkozó NGO-kat, a fogyasztói szervezeteket, a különböző szociális partnereket, a többi független szakmai érdekvédelmi szervezetet stb. Bizonyos feltételek alapján megfelelő lépéseket kell tenni a vízumkönnyítés és a vízumliberalizáció érdekében.

| 1.7. | A sokféleség az egészséges európai civil társadalom kulcsa: az EU-nak a tematikus és regionális civil társadalmi érdekelt felek széles körével kell kapcsolatot ápolnia, annak ellenére – és különösen arra való tekintettel –, hogy Oroszország, amely ismét tekintélyelvű viselkedésminták felé fordul, egyre inkább monopolhelyzetre törekszik, és egyre inkább elszigetelődik. Az EGSZB a kölcsönös megértés és bizalom erősítésének eszközeként a személyes kapcsolatok és különösen az oktatás és az interkulturális párbeszéd területén megvalósuló széles körű cserekapcsolatok bővítésére szólít fel. Ki kell alakítani az uniós és orosz civil társadalmi szervezetek együttműködésének új platformjait és formáit. Az EU–orosz civil társadalmi fórumot (a keleti partnerség hasonló intézményéhez hasonlóan) az e célt kitűnően szolgáló meglévő és fejlődő platformok egyikének lehet tekinteni. A szociális partnerek közreműködése ennek vagy a hasonló platformoknak a keretében is figyelmet érdemel. |
| --- | --- |

1.7.

A sokféleség az egészséges európai civil társadalom kulcsa: az EU-nak a tematikus és regionális civil társadalmi érdekelt felek széles körével kell kapcsolatot ápolnia, annak ellenére – és különösen arra való tekintettel –, hogy Oroszország, amely ismét tekintélyelvű viselkedésminták felé fordul, egyre inkább monopolhelyzetre törekszik, és egyre inkább elszigetelődik. Az EGSZB a kölcsönös megértés és bizalom erősítésének eszközeként a személyes kapcsolatok és különösen az oktatás és az interkulturális párbeszéd területén megvalósuló széles körű cserekapcsolatok bővítésére szólít fel. Ki kell alakítani az uniós és orosz civil társadalmi szervezetek együttműködésének új platformjait és formáit. Az EU–orosz civil társadalmi fórumot (a keleti partnerség hasonló intézményéhez hasonlóan) az e célt kitűnően szolgáló meglévő és fejlődő platformok egyikének lehet tekinteni. A szociális partnerek közreműködése ennek vagy a hasonló platformoknak a keretében is figyelmet érdemel.

| 1.8. | Az EU-nak felül kell vizsgálnia az NGO-knak a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében megvalósuló pénzügyi támogatását. A jelenleg zajló ellenséges fellépések és üldözési kampány fényében a társfinanszírozás relatív magas aránya nagy terhet jelenthet számos orosz NGO-nak és partnereiknek. Ezért fontos a finanszírozási lehetőségek bővítése, valamint annak biztosítása, hogy az orosz NGO-k és az NGO-k szövetségei biztonságosan hozzá tudjanak férni ezekhez. Így például tanácsos, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében növeljék az Orosz Föderáció céljára szánt költségvetést (az évi 3 millió euro helyett évi 9 millió eurót javasolt e célra fordítani). A támogatási mechanizmusok rugalmasságának és hozzáférhetőségének javítása érdekében megfontolandók a források újbóli kiosztásának módozatai. |
| --- | --- |

1.8.

Az EU-nak felül kell vizsgálnia az NGO-knak a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében megvalósuló pénzügyi támogatását. A jelenleg zajló ellenséges fellépések és üldözési kampány fényében a társfinanszírozás relatív magas aránya nagy terhet jelenthet számos orosz NGO-nak és partnereiknek. Ezért fontos a finanszírozási lehetőségek bővítése, valamint annak biztosítása, hogy az orosz NGO-k és az NGO-k szövetségei biztonságosan hozzá tudjanak férni ezekhez. Így például tanácsos, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében növeljék az Orosz Föderáció céljára szánt költségvetést (az évi 3 millió euro helyett évi 9 millió eurót javasolt e célra fordítani). A támogatási mechanizmusok rugalmasságának és hozzáférhetőségének javítása érdekében megfontolandók a források újbóli kiosztásának módozatai.

| 1.9. | Az uniós és a keleti partnerségben részt vevő államokat felölelő, határokon átnyúló és multilaterális programok részeként egy másik értékes lehetőséget jelenthet az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) megnyitása az orosz résztvevők előtt. Az EGSZB annak érdekében, hogy lehetővé tegye a civil társadalmi szervezetek jelentkezését, az Oroszországgal folytatott együttműködés céljára jelenleg évi 10 millió eurót szentelő Partnerségi Eszköz kiterjesztését is javasolja. Végül az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) mandátumát is ki lehetne terjeszteni Oroszországra. Az érintett regionális és határokon átnyúló együttműködési programoknak növelniük kellene a civil társadalomnak nyújtott támogatásaikat. |
| --- | --- |

1.9.

Az uniós és a keleti partnerségben részt vevő államokat felölelő, határokon átnyúló és multilaterális programok részeként egy másik értékes lehetőséget jelenthet az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) megnyitása az orosz résztvevők előtt. Az EGSZB annak érdekében, hogy lehetővé tegye a civil társadalmi szervezetek jelentkezését, az Oroszországgal folytatott együttműködés céljára jelenleg évi 10 millió eurót szentelő Partnerségi Eszköz kiterjesztését is javasolja. Végül az Európai Demokrácia Alapítvány (EDA) mandátumát is ki lehetne terjeszteni Oroszországra. Az érintett regionális és határokon átnyúló együttműködési programoknak növelniük kellene a civil társadalomnak nyújtott támogatásaikat.

| 1.10. | Az EU jelenlegi finanszírozási politikái nem szólhatnak kizárólag a segélyprogramokról. Az intézményi támogatás és a szakmai készségek korszerűsítése alapvető a civil társadalom fenntarthatósága érdekében az Oroszországhoz hasonló átmeneti gazdaságok esetében. A civil társadalmi szervezetek – beleértve a szociális partnereket – kapacitásainak fejlesztése, az NGO-közösségen belül a technikai/IT és irányítási képességek fejlesztésének támogatása, továbbá az uniós partnerekkel való együttműködés erősítése fontos ahhoz, hogy az orosz civil társadalom fejlődjön. |
| --- | --- |

1.10.

Az EU jelenlegi finanszírozási politikái nem szólhatnak kizárólag a segélyprogramokról. Az intézményi támogatás és a szakmai készségek korszerűsítése alapvető a civil társadalom fenntarthatósága érdekében az Oroszországhoz hasonló átmeneti gazdaságok esetében. A civil társadalmi szervezetek – beleértve a szociális partnereket – kapacitásainak fejlesztése, az NGO-közösségen belül a technikai/IT és irányítási képességek fejlesztésének támogatása, továbbá az uniós partnerekkel való együttműködés erősítése fontos ahhoz, hogy az orosz civil társadalom fejlődjön.

| 1.11. | Az EGSZB sürgős intézkedési/riasztási rendszer kifejlesztését kéri a veszélyben lévő vagy akut szükséget szenvedő csoportok és egyének érdekében. Ez magában foglalná például a menedékhez való jobb hozzáférést, a vízumok és vízummeghosszabbítások engedélyezését, az ösztöndíjakat stb. Az is rendkívül fontos, hogy támogatást kapjanak azok a civil társadalmi aktivisták, akik politikai okok miatt már Oroszország elhagyására kényszerültek. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB sürgős intézkedési/riasztási rendszer kifejlesztését kéri a veszélyben lévő vagy akut szükséget szenvedő csoportok és egyének érdekében. Ez magában foglalná például a menedékhez való jobb hozzáférést, a vízumok és vízummeghosszabbítások engedélyezését, az ösztöndíjakat stb. Az is rendkívül fontos, hogy támogatást kapjanak azok a civil társadalmi aktivisták, akik politikai okok miatt már Oroszország elhagyására kényszerültek.

| 1.12. | Az EGSZB szükségesnek tartja az orosz és az ukrán civil társadalmi szereplők közötti cserék és kapcsolatok élénkítését az EU strukturális vezető szerepe és támogatása mellett. Az EGSZB szerint keresni kell annak lehetőségét, hogy különösképpen a demokrácia, a környezetvédelem, a közegészségügy, a közlekedés, az energiahatékonyság stb. területén az orosz partnerek bekapcsolódhassanak a keleti partnerség országaival közös, jelentős regionális projektekbe. |
| --- | --- |

1.12.

Az EGSZB szükségesnek tartja az orosz és az ukrán civil társadalmi szereplők közötti cserék és kapcsolatok élénkítését az EU strukturális vezető szerepe és támogatása mellett. Az EGSZB szerint keresni kell annak lehetőségét, hogy különösképpen a demokrácia, a környezetvédelem, a közegészségügy, a közlekedés, az energiahatékonyság stb. területén az orosz partnerek bekapcsolódhassanak a keleti partnerség országaival közös, jelentős regionális projektekbe.

| 1.13. | Az EU-nak törekednie kellene arra, hogy a civil társadalom független képviselői strukturáltabb módon vegyenek részt az EU–orosz kormányzati párbeszédben, amely olyan kölcsönösen fontos témákat ölel fel, mint a migráció, a kultúrák közötti párbeszéd, az éghajlatváltozás, az adatbiztonság, az információs biztonság stb. Az EU-nak emellett ki kellene dolgoznia a polgárok részvételének interaktív és átlátható új formáit is, mind Európában, mind pedig Oroszországban. Az EU főképviselőjének az EU-n kívül működő civil társadalmi szereplőkkel való találkozója az ennek a célkitűzésnek az elérése irányába mutató lépés lehet. |
| --- | --- |

1.13.

Az EU-nak törekednie kellene arra, hogy a civil társadalom független képviselői strukturáltabb módon vegyenek részt az EU–orosz kormányzati párbeszédben, amely olyan kölcsönösen fontos témákat ölel fel, mint a migráció, a kultúrák közötti párbeszéd, az éghajlatváltozás, az adatbiztonság, az információs biztonság stb. Az EU-nak emellett ki kellene dolgoznia a polgárok részvételének interaktív és átlátható új formáit is, mind Európában, mind pedig Oroszországban. Az EU főképviselőjének az EU-n kívül működő civil társadalmi szereplőkkel való találkozója az ennek a célkitűzésnek az elérése irányába mutató lépés lehet.

2.   Az EGSZB szerepe

| 2.1. | Az EGSZB-nek és az orosz független civil társadalmi szervezeteknek meg kellene vizsgálniuk az emberi jogokról folytatott EU–orosz párbeszédet gazdagító lehetőségeket, és meg kellene találniuk a folyamatos párbeszéd új útjait. |
| --- | --- |

2.1.

Az EGSZB-nek és az orosz független civil társadalmi szervezeteknek meg kellene vizsgálniuk az emberi jogokról folytatott EU–orosz párbeszédet gazdagító lehetőségeket, és meg kellene találniuk a folyamatos párbeszéd új útjait.

| 2.2. | Annak érdekében, hogy az európai és az orosz civil társadalom közötti kölcsönhatás erősödjön, a következő lépésekre lenne szükség: |
| --- | --- |

2.2.

Annak érdekében, hogy az európai és az orosz civil társadalom közötti kölcsönhatás erősödjön, a következő lépésekre lenne szükség:

| 2.2.1. | Meg kell fontolni az EGSZB–Oroszország nyomonkövetési bizottság tevékenységének kibővítését azzal a célkitűzéssel, hogy több tag vehessen részt az orosz partnerekkel történő eszmecserékben. |
| --- | --- |

2.2.1.

Meg kell fontolni az EGSZB–Oroszország nyomonkövetési bizottság tevékenységének kibővítését azzal a célkitűzéssel, hogy több tag vehessen részt az orosz partnerekkel történő eszmecserékben.

| 2.2.2. | Az EGSZB és az EU–orosz civil társadalmi fórum közötti együttműködést meg kell erősíteni, hogy nyomon lehessen követni az orosz civil társadalomban bekövetkező fejleményeket és meg lehessen vizsgálni az EU és a független orosz civil társadalmi szervezetek (a környezetvédelmi, fogyasztói, mezőgazdasági, szociális, más szakmai és a tevékenységük tekintetében kapcsolódó szervezeteket beleértve) közötti párbeszéd elmélyítésének lehetőségeit. |
| --- | --- |

2.2.2.

Az EGSZB és az EU–orosz civil társadalmi fórum közötti együttműködést meg kell erősíteni, hogy nyomon lehessen követni az orosz civil társadalomban bekövetkező fejleményeket és meg lehessen vizsgálni az EU és a független orosz civil társadalmi szervezetek (a környezetvédelmi, fogyasztói, mezőgazdasági, szociális, más szakmai és a tevékenységük tekintetében kapcsolódó szervezeteket beleértve) közötti párbeszéd elmélyítésének lehetőségeit.

| 2.2.3. | Kapcsolatokat kell kiépíteni és fejleszteni a független szociális partnerek széles körével (pl. a munkaadók szövetségeivel és a szakszervezetekkel) Oroszországban. |
| --- | --- |

2.2.3.

Kapcsolatokat kell kiépíteni és fejleszteni a független szociális partnerek széles körével (pl. a munkaadók szövetségeivel és a szakszervezetekkel) Oroszországban.

| 2.2.4. | Támogatni kell, ki kell terjeszteni és előnyben kell részesíteni azokat az erőfeszítéseket, amelyek erősíteni kívánják az együttműködést és a civil társadalmat Oroszországban, Ukrajnában és a keleti partnerség többi országában, a munkaügyi kapcsolatokat is ideértve; meg kell fontolni, hogy az EGSZB különleges szerepet kapjon az Oroszország és Ukrajna közötti, civil társadalmi szinten folyó együttműködés szervezésében. |
| --- | --- |

2.2.4.

Támogatni kell, ki kell terjeszteni és előnyben kell részesíteni azokat az erőfeszítéseket, amelyek erősíteni kívánják az együttműködést és a civil társadalmat Oroszországban, Ukrajnában és a keleti partnerség többi országában, a munkaügyi kapcsolatokat is ideértve; meg kell fontolni, hogy az EGSZB különleges szerepet kapjon az Oroszország és Ukrajna közötti, civil társadalmi szinten folyó együttműködés szervezésében.

| 2.2.5. | A politikai helyzetre való tekintettel az EGSZB felfüggesztette az Orosz Föderáció Civil Kamarájával közös workshopokat. Fenntartja azonban a tematikus kapcsolatokat a kamarával, emellett pedig az orosz ombudsman hivatalával és más releváns intézményekkel és szakemberekkel is felveszi majd a kapcsolatot. |
| --- | --- |

2.2.5.

A politikai helyzetre való tekintettel az EGSZB felfüggesztette az Orosz Föderáció Civil Kamarájával közös workshopokat. Fenntartja azonban a tematikus kapcsolatokat a kamarával, emellett pedig az orosz ombudsman hivatalával és más releváns intézményekkel és szakemberekkel is felveszi majd a kapcsolatot.

3.   Bevezető megjegyzések

| 3.1. | 2014 márciusának elején az Orosz Föderáció lépéseket tett az ukrajnai Krími Autonóm Köztársaság elcsatolására. 2014 áprilisa óta úgy tartják, hogy a Donyecki Népi Köztársaságban és a Luhanszki Népi Köztársaságban aktív oroszbarát szeparatistáknak nyújtott egyre nagyobb mértékű támogatásán keresztül, valamint az ukrán területre történő behatolással Oroszország gyakorlatilag „távháborút” folytat Kelet-Ukrajnában. Ez a jelenlegi, évtizedek óta fennálló európai biztonsági rendszernek, illetve a második világháborút követő nemzetközi szerződések szélesebb körének a tesztje is. 2014 nyarától kezdődően a Krím-félsziget elcsatolására és a kelet-ukrajnai válságra válaszul az EU és az USA egy sor szankciót vetett ki orosz magánszemélyekre és vállalatokra. 2014. szeptember 21-én az elmúlt hosszú időszak valószínűleg legnagyobb háborúellenes tiltakozására került sor Moszkvában és a többi nagyvárosban (különböző becslések 25 és 50 ezer közöttire teszik a résztvevők számát). |
| --- | --- |

3.1.

2014 márciusának elején az Orosz Föderáció lépéseket tett az ukrajnai Krími Autonóm Köztársaság elcsatolására. 2014 áprilisa óta úgy tartják, hogy a Donyecki Népi Köztársaságban és a Luhanszki Népi Köztársaságban aktív oroszbarát szeparatistáknak nyújtott egyre nagyobb mértékű támogatásán keresztül, valamint az ukrán területre történő behatolással Oroszország gyakorlatilag „távháborút” folytat Kelet-Ukrajnában. Ez a jelenlegi, évtizedek óta fennálló európai biztonsági rendszernek, illetve a második világháborút követő nemzetközi szerződések szélesebb körének a tesztje is. 2014 nyarától kezdődően a Krím-félsziget elcsatolására és a kelet-ukrajnai válságra válaszul az EU és az USA egy sor szankciót vetett ki orosz magánszemélyekre és vállalatokra. 2014. szeptember 21-én az elmúlt hosszú időszak valószínűleg legnagyobb háborúellenes tiltakozására került sor Moszkvában és a többi nagyvárosban (különböző becslések 25 és 50 ezer közöttire teszik a résztvevők számát).

| 3.2. | Vlagyimir Putyin és az orosz kormány 2013-at és 2014-et hatalmuk megszilárdításának szentelték, marginalizálva minden lehetséges ellenállást. Az elmúlt években az orosz kormány a 2011 decembere és 2012 közepe közötti masszív tiltakozásokra válaszul egy sor szigorú törvényt fogadott el. Az egyéb korlátozások mellett a törvények fokozták az NGO-k és az internet ellenőrzését, drámaian növelték a nem engedélyezett utcai tiltakozásokban való részvételre kiszabandó büntetéseket, és kiterjesztették a hazaárulás fogalmát. |
| --- | --- |

3.2.

Vlagyimir Putyin és az orosz kormány 2013-at és 2014-et hatalmuk megszilárdításának szentelték, marginalizálva minden lehetséges ellenállást. Az elmúlt években az orosz kormány a 2011 decembere és 2012 közepe közötti masszív tiltakozásokra válaszul egy sor szigorú törvényt fogadott el. Az egyéb korlátozások mellett a törvények fokozták az NGO-k és az internet ellenőrzését, drámaian növelték a nem engedélyezett utcai tiltakozásokban való részvételre kiszabandó büntetéseket, és kiterjesztették a hazaárulás fogalmát.

| 3.3. | Oroszországban folyamatosan romlik az emberi jogi helyzet és a civil társadalom helyzete. A nem kereskedelmi célú szervezetekre vonatkozó törvény (más néven a „külföldi ügynökökről” szóló törvény) módosításai – egyéb jogszabályi változtatásokkal együtt – büntetik az érdekképviseleti munkát, démonizálják az NGO-kat a közvélemény szemében, így akadályozzák a civil társadalom fejlődését. Aggasztó, hogy a civil szervezetek ellen mind több pert indítanak. Az NGO-kkal és a független véleményekkel szemben egyre ellenségesebb az általános társadalmi és politikai légkör. |
| --- | --- |

3.3.

Oroszországban folyamatosan romlik az emberi jogi helyzet és a civil társadalom helyzete. A nem kereskedelmi célú szervezetekre vonatkozó törvény (más néven a „külföldi ügynökökről” szóló törvény) módosításai – egyéb jogszabályi változtatásokkal együtt – büntetik az érdekképviseleti munkát, démonizálják az NGO-kat a közvélemény szemében, így akadályozzák a civil társadalom fejlődését. Aggasztó, hogy a civil szervezetek ellen mind több pert indítanak. Az NGO-kkal és a független véleményekkel szemben egyre ellenségesebb az általános társadalmi és politikai légkör.

| 3.4. | Más korlátozó jellegű jogszabályok – például a „nem hagyományos szexuális kapcsolatok” kiskorúak közötti népszerűsítését tiltó jogszabály – megbélyegzéshez vezetnek, és erősítik a diszkriminációt és a homofób erőszakot. Ezenkívül több közelmúltbeli jogszabályi és adminisztratív lépés nyomán Oroszországban erőszakosan lépnek fel a független médiával szemben. |
| --- | --- |

3.4.

Más korlátozó jellegű jogszabályok – például a „nem hagyományos szexuális kapcsolatok” kiskorúak közötti népszerűsítését tiltó jogszabály – megbélyegzéshez vezetnek, és erősítik a diszkriminációt és a homofób erőszakot. Ezenkívül több közelmúltbeli jogszabályi és adminisztratív lépés nyomán Oroszországban erőszakosan lépnek fel a független médiával szemben.

| 3.5. | 2014. július 16-i következtetéseiben az Európai Tanács „felkéri az Európai Bizottságot, hogy értékelje újra az EU és Oroszország közötti együttműködési programokat annak érdekében, hogy eseti alapon döntés szülessen az uniós kétoldalú és regionális együttműködési programok végrehajtásának felfüggesztéséről. A kizárólag a határokon átnyúló együttműködést és a civil társadalmat szolgáló projekteket azonban folytatni kell.” Az adott körülmények között meg kell vizsgálni, hogy az uniós intézmények és a civil társadalom hogyan segítheti elő az oroszországi civil társadalmi csoportok helyzetének javítását, valamint a valódi civil és társadalmi párbeszéd erősítését. |
| --- | --- |

3.5.

2014. július 16-i következtetéseiben az Európai Tanács „felkéri az Európai Bizottságot, hogy értékelje újra az EU és Oroszország közötti együttműködési programokat annak érdekében, hogy eseti alapon döntés szülessen az uniós kétoldalú és regionális együttműködési programok végrehajtásának felfüggesztéséről. A kizárólag a határokon átnyúló együttműködést és a civil társadalmat szolgáló projekteket azonban folytatni kell.” Az adott körülmények között meg kell vizsgálni, hogy az uniós intézmények és a civil társadalom hogyan segítheti elő az oroszországi civil társadalmi csoportok helyzetének javítását, valamint a valódi civil és társadalmi párbeszéd erősítését.

4.   A civil társadalom általános helyzete

| 4.1. | Az elmúlt években számos fontos nemzetközi érdekelt fél – az ENSZ-ben, az EU-ban, az Európai Parlamentben, a CoE-ben és az EBESZ-ben – aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy Oroszországban egyre kevesebb tér jut a civil társadalomnak. |
| --- | --- |

4.1.

Az elmúlt években számos fontos nemzetközi érdekelt fél – az ENSZ-ben, az EU-ban, az Európai Parlamentben, a CoE-ben és az EBESZ-ben – aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy Oroszországban egyre kevesebb tér jut a civil társadalomnak.

| 4.2. | Az orosz civil társadalom – tágan értelmezve a kategóriát, amely mindenféle nonprofit szövetséget magában foglal – jelentősen átalakult az 1990-es évek eleje óta. Az NGO-khoz a közelmúltban polgárok számos lazán szervezett szövetsége és csoportja csatlakozott, akik abból a célból fogtak össze, hogy jótékonysági projektekkel, az oktatással, a jogok tudatosításával stb. kapcsolatban együttműködjenek, bár a kibontakozás 20 évvel ezelőtti időszakához képest a jelenlegi orosz civil társadalomnak az egyéni kezdeményezésekkel és a társadalmi aktivitással szembeni barátságtalan légkörben kell működnie. |
| --- | --- |

4.2.

Az orosz civil társadalom – tágan értelmezve a kategóriát, amely mindenféle nonprofit szövetséget magában foglal – jelentősen átalakult az 1990-es évek eleje óta. Az NGO-khoz a közelmúltban polgárok számos lazán szervezett szövetsége és csoportja csatlakozott, akik abból a célból fogtak össze, hogy jótékonysági projektekkel, az oktatással, a jogok tudatosításával stb. kapcsolatban együttműködjenek, bár a kibontakozás 20 évvel ezelőtti időszakához képest a jelenlegi orosz civil társadalomnak az egyéni kezdeményezésekkel és a társadalmi aktivitással szembeni barátságtalan légkörben kell működnie.

| 4.3. | Mióta Vlagyimir Putyin 2012 májusában visszatért a Kremlbe, számos elnyomó jellegű törvényt hoztak, és a hatóságok nagyon széles jogkörökre tettek szert az alapvető szabadságjogok korlátozása terén. Néhány példa erre: a hazaárulás definíciójának oroszországi módosítása lehetővé teszi a nemzetközi emberi jogi érdekképviselet büntetését; óriási bírságokat szabnak ki a „nem engedélyezett” felvonulások résztvevőire; a „homoszexuális propagandát” tiltó törvény nagymértékű diszkriminációt jelent az LMBT-személyekkel szemben; az NGO-k vezetői immár személyes büntetőjogi felelősséggel tartoznak, ha nem tartják be az NGO-törvény újabb rendelkezéseit. |
| --- | --- |

4.3.

Mióta Vlagyimir Putyin 2012 májusában visszatért a Kremlbe, számos elnyomó jellegű törvényt hoztak, és a hatóságok nagyon széles jogkörökre tettek szert az alapvető szabadságjogok korlátozása terén. Néhány példa erre: a hazaárulás definíciójának oroszországi módosítása lehetővé teszi a nemzetközi emberi jogi érdekképviselet büntetését; óriási bírságokat szabnak ki a „nem engedélyezett” felvonulások résztvevőire; a „homoszexuális propagandát” tiltó törvény nagymértékű diszkriminációt jelent az LMBT-személyekkel szemben; az NGO-k vezetői immár személyes büntetőjogi felelősséggel tartoznak, ha nem tartják be az NGO-törvény újabb rendelkezéseit.

| 4.4. | Az oroszországi civil társadalom egzisztenciális válságba került (8). Egyes emberjogi megfigyelők szerint a civil társadalommal szembeni erőszakos fellépés „az ország posztszovjet történelmében soha nem látott méreteket öltött”, és „az ukrajnai válság kibontakozásával párhuzamosan még intenzívebbé vált” (9). Ugyanakkor az úgynevezett „társadalmi irányultságú” csoportok jelentős pénzügyi támogatást kapnak az államtól, ami megosztja az NGO-k közösségét. |
| --- | --- |

4.4.

Az oroszországi civil társadalom egzisztenciális válságba került (8). Egyes emberjogi megfigyelők szerint a civil társadalommal szembeni erőszakos fellépés „az ország posztszovjet történelmében soha nem látott méreteket öltött”, és „az ukrajnai válság kibontakozásával párhuzamosan még intenzívebbé vált” (9). Ugyanakkor az úgynevezett „társadalmi irányultságú” csoportok jelentős pénzügyi támogatást kapnak az államtól, ami megosztja az NGO-k közösségét.

| 4.5. | Folyamatosan megfigyelhető az aktivisták politikai indíttatású üldözése, továbbá a kormányzat ellenfeleivel és kritikusaival szembeni kíméletlen bánásmód. Érdemes megjegyezni, hogy a 2014. évi szocsi olimpia előtt több politikai fogoly (többek között Mihail Hodorkovszkij és a Pussy Riot punkegyüttes tagjai) amnesztiában részesült, és szabadlábra került. Ugyanezen időszak alatt viszont több tucat személyt, aki 2012. május 6-án a moszkvai Bolotnaja téri felvonulás során fejezte ki tiltakozását, bíróság elé állítottak azzal a váddal, hogy „tömeges zavargásokat szerveztek”, és erőszakosan léptek fel a rendőrökkel szemben (10). A helyi és nemzetközi emberjogi szervezetek folyamatosan kétségbe vonták a vádak arányosságát és megalapozottságát. |
| --- | --- |

4.5.

Folyamatosan megfigyelhető az aktivisták politikai indíttatású üldözése, továbbá a kormányzat ellenfeleivel és kritikusaival szembeni kíméletlen bánásmód. Érdemes megjegyezni, hogy a 2014. évi szocsi olimpia előtt több politikai fogoly (többek között Mihail Hodorkovszkij és a Pussy Riot punkegyüttes tagjai) amnesztiában részesült, és szabadlábra került. Ugyanezen időszak alatt viszont több tucat személyt, aki 2012. május 6-án a moszkvai Bolotnaja téri felvonulás során fejezte ki tiltakozását, bíróság elé állítottak azzal a váddal, hogy „tömeges zavargásokat szerveztek”, és erőszakosan léptek fel a rendőrökkel szemben (10). A helyi és nemzetközi emberjogi szervezetek folyamatosan kétségbe vonták a vádak arányosságát és megalapozottságát.

| 4.6. | Az NGO-kra vonatkozó jelenlegi, 2012 novemberében módosított jogszabály (melyet a „külföldi ügynökök”-re vonatkozó törvényként ismernek) (11) az oroszországi civil társadalom elleni erőszakos fellépés egyik fő eszközévé vált, és egy, az orosz NGO-k marginalizálására indított kampány első lépéseként szolgált. |
| --- | --- |

4.6.

Az NGO-kra vonatkozó jelenlegi, 2012 novemberében módosított jogszabály (melyet a „külföldi ügynökök”-re vonatkozó törvényként ismernek) (11) az oroszországi civil társadalom elleni erőszakos fellépés egyik fő eszközévé vált, és egy, az orosz NGO-k marginalizálására indított kampány első lépéseként szolgált.

| 4.7. | Aggasztó, hogy a „külföldi ügynökökre” vonatkozó törvény és sok más későbbi elnyomó jellegű orosz törvény a tágabb régióban is kedvezőtlen körülményeket teremt a civil társadalom fejlődése számára (12). A „külföldi ügynök” koncepciója azonnal felidézi a szovjet kor erős érzelmi töltésű, gyűlöletes retorikáját, amelynek alapján az NGO-k egyértelműen „kémekként” („ügynökökként”) jelennek meg. |
| --- | --- |

4.7.

Aggasztó, hogy a „külföldi ügynökökre” vonatkozó törvény és sok más későbbi elnyomó jellegű orosz törvény a tágabb régióban is kedvezőtlen körülményeket teremt a civil társadalom fejlődése számára (12). A „külföldi ügynök” koncepciója azonnal felidézi a szovjet kor erős érzelmi töltésű, gyűlöletes retorikáját, amelynek alapján az NGO-k egyértelműen „kémekként” („ügynökökként”) jelennek meg.

| 4.8. | Az új törvény eredetileg az összes olyan NGO-t, amely külföldi pénzügyi támogatást kap, és úgynevezett „politikai tevékenységet” folytat (jogi képviseletet lát el), arra kötelezte, hogy „külföldi ügynökökként” jegyeztessék be magukat a hatóságoknál. Ennek elmulasztása esetén – bírósági határozat nélkül is – fel lehetett függeszteni a szóban forgó szervezet tevékenységeit. A törvény 2013. februári alkalmazása azzal kezdődött, hogy egy országos kampány során több mint 1  000 NGO-t ellenőriztek (13) (amikor a későbbiekben Vlagyimir Putyin az ezzel kapcsolatos kritikákra reagált, elismerte, hogy a törvény alkalmazása kapcsán történtek bizonyos „túlkapások”). |
| --- | --- |

4.8.

Az új törvény eredetileg az összes olyan NGO-t, amely külföldi pénzügyi támogatást kap, és úgynevezett „politikai tevékenységet” folytat (jogi képviseletet lát el), arra kötelezte, hogy „külföldi ügynökökként” jegyeztessék be magukat a hatóságoknál. Ennek elmulasztása esetén – bírósági határozat nélkül is – fel lehetett függeszteni a szóban forgó szervezet tevékenységeit. A törvény 2013. februári alkalmazása azzal kezdődött, hogy egy országos kampány során több mint 1  000 NGO-t ellenőriztek (13) (amikor a későbbiekben Vlagyimir Putyin az ezzel kapcsolatos kritikákra reagált, elismerte, hogy a törvény alkalmazása kapcsán történtek bizonyos „túlkapások”).

| 4.9. | Több mint 60 – köztük számos ismert – emberjogi csoportot és civil szervezetet vádoltak meg „közigazgatási jogsértéssel”. Az érintettek fellebbeztek az ellenőrzések nyomán született vádak és bírságok ellen (váltakozó sikerrel). A moszkvai székhelyű Golosz – amely a véleményét legnyíltabban kifejező választási megfigyelő csoport – működését néhány más NGO-val együtt felfüggesztették. 13 NGO, melynek ügye még bírósági szakaszban van, fellebbezést nyújtott be az Emberi Jogok Európai Bíróságához. Egyetlen NGO sem vétette magát önállóan nyilvántartásba (14). |
| --- | --- |

4.9.

Több mint 60 – köztük számos ismert – emberjogi csoportot és civil szervezetet vádoltak meg „közigazgatási jogsértéssel”. Az érintettek fellebbeztek az ellenőrzések nyomán született vádak és bírságok ellen (váltakozó sikerrel). A moszkvai székhelyű Golosz – amely a véleményét legnyíltabban kifejező választási megfigyelő csoport – működését néhány más NGO-val együtt felfüggesztették. 13 NGO, melynek ügye még bírósági szakaszban van, fellebbezést nyújtott be az Emberi Jogok Európai Bíróságához. Egyetlen NGO sem vétette magát önállóan nyilvántartásba (14).

| 4.10. | 2014 júniusában ismét módosították a törvényt, és az Igazságügyi Minisztérium hatáskört kapott arra vonatkozóan, hogy saját belátása szerint nyilvánítson NGO-kat „külföldi ügynöknek”, mellőzve bármilyen bírósági eljárást. Az első hat csoport (15) neve a törvény hatálybalépését követően szinte azonnal megjelent a minisztérium honlapján. A 2014. október 1-jei helyzet szerint 15 NGO szerepel a listán, közülük sokan stratégiailag fontos peres ügyekkel és jogi támogatással foglalkoznak (16). |
| --- | --- |

4.10.

2014 júniusában ismét módosították a törvényt, és az Igazságügyi Minisztérium hatáskört kapott arra vonatkozóan, hogy saját belátása szerint nyilvánítson NGO-kat „külföldi ügynöknek”, mellőzve bármilyen bírósági eljárást. Az első hat csoport (15) neve a törvény hatálybalépését követően szinte azonnal megjelent a minisztérium honlapján. A 2014. október 1-jei helyzet szerint 15 NGO szerepel a listán, közülük sokan stratégiailag fontos peres ügyekkel és jogi támogatással foglalkoznak (16).

| 4.11. | Oroszországban nagyon kevés olyan állami intézmény van, amely civil társadalmi és emberjogi ügyekkel foglalkozik: ilyen az ombudsmani hivatal, a Civil Társadalom Elnöki Tanácsa és – bizonyos mértékig – a Civil Kamara (17). Az utóbbi az EGSZB partnerszervezete az orosz féllel fenntartott hivatalos kapcsolatok tekintetében (18). Ezeknek az intézményeknek a kapacitása azonban nem elegendő ahhoz, hogy kezelni tudják az oroszországi NGO-kkal és civil szervezetekkel kapcsolatos legújabb negatív fejleményeket. |
| --- | --- |

4.11.

Oroszországban nagyon kevés olyan állami intézmény van, amely civil társadalmi és emberjogi ügyekkel foglalkozik: ilyen az ombudsmani hivatal, a Civil Társadalom Elnöki Tanácsa és – bizonyos mértékig – a Civil Kamara (17). Az utóbbi az EGSZB partnerszervezete az orosz féllel fenntartott hivatalos kapcsolatok tekintetében (18). Ezeknek az intézményeknek a kapacitása azonban nem elegendő ahhoz, hogy kezelni tudják az oroszországi NGO-kkal és civil szervezetekkel kapcsolatos legújabb negatív fejleményeket.

5.   Szociális párbeszéd

| 5.1. | A Háromoldalú Bizottság Oroszországnak a munkaügyi és ipari kapcsolatokért felelős hivatalos szerve (az ILO koncepciója alapján). A bizottságban a következő három fél 30-30 képviselője vesz részt: Összoroszországi szakszervezetek, az orosz kormány és a munkaadók egyesületei. A bizottság jelenleg a 2014–2016-os időszakra vonatkozó általános megállapodás keretében működik (19). A kollektív megállapodásokat egy-egy konkrét szerv szintjén tárgyalják és kötik meg. |
| --- | --- |

5.1.

A Háromoldalú Bizottság Oroszországnak a munkaügyi és ipari kapcsolatokért felelős hivatalos szerve (az ILO koncepciója alapján). A bizottságban a következő három fél 30-30 képviselője vesz részt: Összoroszországi szakszervezetek, az orosz kormány és a munkaadók egyesületei. A bizottság jelenleg a 2014–2016-os időszakra vonatkozó általános megállapodás keretében működik (19). A kollektív megállapodásokat egy-egy konkrét szerv szintjén tárgyalják és kötik meg.

| 5.2. | Mind a munkaadói, mind a szakszervezeti oldalt nagy létszámú szövetségek képviselik a bizottságban. Az Orosz Gyáriparosok és Vállalkozók Szövetsége (RSZPP) (20) egy vezető szerepet betöltő egyesület, amelyben a fontosabb iparágakban működő 361 munkaadó vesz részt. Az RSZPP képviselői a Háromoldalú Bizottság ülésein a munkaadók nevében járnak el. Az RSZPP vitás ügyekben közvetítői feladatot lát el tagjai számára, és előmozdítja az uniós vállalatokkal folytatott üzleti együttműködést. Az RSZPP tagjainak felügyelete alá összesen körülbelül 6 millió munkavállaló tartozik. E szövetség aláírta az Orosz Vállalatok Szociális Chartáját, és részt vesz a Globális Megállapodásban és az Általános Jelentéstételi Kezdeményezésben (GRI). A vállalkozói szövetségek közé tartozik többek között a Kereskedelmi és Ipari Kamara (21), az „Opora Rossziji” (kis- és középvállalkozások) stb. |
| --- | --- |

5.2.

Mind a munkaadói, mind a szakszervezeti oldalt nagy létszámú szövetségek képviselik a bizottságban. Az Orosz Gyáriparosok és Vállalkozók Szövetsége (RSZPP) (20) egy vezető szerepet betöltő egyesület, amelyben a fontosabb iparágakban működő 361 munkaadó vesz részt. Az RSZPP képviselői a Háromoldalú Bizottság ülésein a munkaadók nevében járnak el. Az RSZPP vitás ügyekben közvetítői feladatot lát el tagjai számára, és előmozdítja az uniós vállalatokkal folytatott üzleti együttműködést. Az RSZPP tagjainak felügyelete alá összesen körülbelül 6 millió munkavállaló tartozik. E szövetség aláírta az Orosz Vállalatok Szociális Chartáját, és részt vesz a Globális Megállapodásban és az Általános Jelentéstételi Kezdeményezésben (GRI). A vállalkozói szövetségek közé tartozik többek között a Kereskedelmi és Ipari Kamara (21), az „Opora Rossziji” (kis- és középvállalkozások) stb.

| 5.3. | A mai Oroszországban sohasem volt erős a szakszervezeti mozgalom hangja, vannak azonban bíztató jelek ezzel kapcsolatban – sokszor a gépkocsiiparban. |
| --- | --- |

5.3.

A mai Oroszországban sohasem volt erős a szakszervezeti mozgalom hangja, vannak azonban bíztató jelek ezzel kapcsolatban – sokszor a gépkocsiiparban.

| 5.4. | Ezen a területen az Oroszországi Független Szakszervezeti Szövetség (FNPR) a meghatározó szereplő, a szovjet korszakban működött, hasonló modellre épülő „szakszervezetek szövetségének” (VCSZPSZ) az utódja. Az FNPR igyekszik hídszerepet betölteni a szakszervezetek és a hatóságok között. Bírálják azonban, amiért egyértelműen a kormány mellett foglal állást, és egyáltalán nem vesz részt a sztrájkokban, utcai akciókban stb. Egy másik vezető szakszervezeti unió az Oroszországi Munkaügyi Szövetség (KTR) (22). Kisebbek is vannak, például a Szocprof és az Oroszországi Uniók Uniója. |
| --- | --- |

5.4.

Ezen a területen az Oroszországi Független Szakszervezeti Szövetség (FNPR) a meghatározó szereplő, a szovjet korszakban működött, hasonló modellre épülő „szakszervezetek szövetségének” (VCSZPSZ) az utódja. Az FNPR igyekszik hídszerepet betölteni a szakszervezetek és a hatóságok között. Bírálják azonban, amiért egyértelműen a kormány mellett foglal állást, és egyáltalán nem vesz részt a sztrájkokban, utcai akciókban stb. Egy másik vezető szakszervezeti unió az Oroszországi Munkaügyi Szövetség (KTR) (22). Kisebbek is vannak, például a Szocprof és az Oroszországi Uniók Uniója.

| 5.5. | Bár Oroszország az összes fontosabb ILO-egyezményt aláírta, a társadalmi-gazdasági és munkaügyi jogok oroszországi érvényesítése – az EGSZB szerint is – aggodalomra ad okot. |
| --- | --- |

5.5.

Bár Oroszország az összes fontosabb ILO-egyezményt aláírta, a társadalmi-gazdasági és munkaügyi jogok oroszországi érvényesítése – az EGSZB szerint is – aggodalomra ad okot.

| 5.6. | A gyülekezési szabadság mint munkajog rendkívül problematikus terület – az aktivisták szerint a törvények megsértése nélkül szinte lehetetlen sztrájkolni (23). Ugyanakkor az orosz jogszabályokból hiányzik a hátrányos megkülönböztetés világos definíciója is – így a munkaadók minden további nélkül diszkriminációt alkalmazhatnak esetleges későbbi és jelenlegi alkalmazottjaikkal szemben a nem, az életkor és a szakszervezeti tagság alapján. A munkavállalók hátrányos helyzetű csoportjai – például fogvatartottak vagy kisebbségek – különösen sebezhetőek, a kereskedelmi szakszervezetek aktivistái pedig nem rendelkeznek hatékony jogvédelemmel a pressziókkal és az üldözéssel szemben (24). |
| --- | --- |

5.6.

A gyülekezési szabadság mint munkajog rendkívül problematikus terület – az aktivisták szerint a törvények megsértése nélkül szinte lehetetlen sztrájkolni (23). Ugyanakkor az orosz jogszabályokból hiányzik a hátrányos megkülönböztetés világos definíciója is – így a munkaadók minden további nélkül diszkriminációt alkalmazhatnak esetleges későbbi és jelenlegi alkalmazottjaikkal szemben a nem, az életkor és a szakszervezeti tagság alapján. A munkavállalók hátrányos helyzetű csoportjai – például fogvatartottak vagy kisebbségek – különösen sebezhetőek, a kereskedelmi szakszervezetek aktivistái pedig nem rendelkeznek hatékony jogvédelemmel a pressziókkal és az üldözéssel szemben (24).

| 5.7. | A Szociális és Munkaügyi Jogok Központja, Oroszország e témával kapcsolatos egyetlen agytrösztje 2007 és 2013 között 1  395 munkaügyi tiltakozásokhoz kapcsolódó esetről számolt be, és az esetek száma évről évre emelkedik (25). |
| --- | --- |

5.7.

A Szociális és Munkaügyi Jogok Központja, Oroszország e témával kapcsolatos egyetlen agytrösztje 2007 és 2013 között 1  395 munkaügyi tiltakozásokhoz kapcsolódó esetről számolt be, és az esetek száma évről évre emelkedik (25).

6.   A média és a szólásszabadság

| 6.1. | Az információszabadság és a média a támadások kereszttüzében áll Oroszországban. Miután a rágalmazást ismét büntetendő cselekménynek nyilvánították, 2014-ben számos olyan új törvényt fogadtak el, amelyek célja a sajtó és az internet korlátozása. Számos független médiaorgánumot – a nyomtatott sajtó, a rádió és az internet területén – megszüntettek, vagy arra kényszerítettek, hogy váltson tulajdonost, cserélje ki személyzetét és változasson szerkesztési politikáján. Ezek a közelmúltbeli lépések vitathatatlanul ellentmondanak az Oroszország által vállalt nemzetközi kötelezettségek betűjének és szellemének is. |
| --- | --- |

6.1.

Az információszabadság és a média a támadások kereszttüzében áll Oroszországban. Miután a rágalmazást ismét büntetendő cselekménynek nyilvánították, 2014-ben számos olyan új törvényt fogadtak el, amelyek célja a sajtó és az internet korlátozása. Számos független médiaorgánumot – a nyomtatott sajtó, a rádió és az internet területén – megszüntettek, vagy arra kényszerítettek, hogy váltson tulajdonost, cserélje ki személyzetét és változasson szerkesztési politikáján. Ezek a közelmúltbeli lépések vitathatatlanul ellentmondanak az Oroszország által vállalt nemzetközi kötelezettségek betűjének és szellemének is.

| 6.2. | Az információról és az információs technológiáról szóló, 2014-ben megváltoztatott törvény immár lehetővé teszi, hogy a főügyész kívánságára blokkolják azokat a weblapokat, amelyek a gyanú szerint „szélsőséges” tartalmakat jelenítenek meg, vagy tömeges zavargásokra, illetve nem engedélyezett gyülekezésre buzdítanak. |
| --- | --- |

6.2.

Az információról és az információs technológiáról szóló, 2014-ben megváltoztatott törvény immár lehetővé teszi, hogy a főügyész kívánságára blokkolják azokat a weblapokat, amelyek a gyanú szerint „szélsőséges” tartalmakat jelenítenek meg, vagy tömeges zavargásokra, illetve nem engedélyezett gyülekezésre buzdítanak.

| 6.3. | Májusban módosították a terrorizmusellenes jogszabályokat: új rendelkezések vonatkoznak azokra a bloggerekre, akiknek oldalait naponta több mint 3  000-en keresik fel. Az ilyen bloggereknek már nyilvántartásba kell vetetniük magukat a Roszkomnadzornál, és a későbbiekben blogjaikban be kell tartaniuk a médiára vonatkozó orosz jogszabályokat (többek között a választások idején érvényes korlátozásokat). Szükség esetén valódi nevüket és más információkat is közölniük kell, és felelősek azokért a megjegyzésekért, amelyeket harmadik felek fűznek blogjaikhoz. A nyilvántartásba vétel elmulasztását bírsággal büntetik. |
| --- | --- |

6.3.

Májusban módosították a terrorizmusellenes jogszabályokat: új rendelkezések vonatkoznak azokra a bloggerekre, akiknek oldalait naponta több mint 3  000-en keresik fel. Az ilyen bloggereknek már nyilvántartásba kell vetetniük magukat a Roszkomnadzornál, és a későbbiekben blogjaikban be kell tartaniuk a médiára vonatkozó orosz jogszabályokat (többek között a választások idején érvényes korlátozásokat). Szükség esetén valódi nevüket és más információkat is közölniük kell, és felelősek azokért a megjegyzésekért, amelyeket harmadik felek fűznek blogjaikhoz. A nyilvántartásba vétel elmulasztását bírsággal büntetik.

| 6.4. | Az EU-t és a nemzetközi közösséget mélységesen aggasztja egy másik jogalkotási kezdeményezés is, amely szerint az oroszországi médiavállalatok esetében 2016 januárjától 20 %-ra korlátoznák a külföldi befektetések arányát. |
| --- | --- |

6.4.

Az EU-t és a nemzetközi közösséget mélységesen aggasztja egy másik jogalkotási kezdeményezés is, amely szerint az oroszországi médiavállalatok esetében 2016 januárjától 20 %-ra korlátoznák a külföldi befektetések arányát.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Több éve folynak a tárgyalások az EU és Oroszország közötti új partnerségi és együttműködési megállapodás elfogadásáról, amely a feleknek az intézmények és eljárások meghatározására vonatkozó egyik fő dokumentuma. A tíz évre szóló korábbi megállapodás 1997-ben lépett hatályba, lejárta óta pedig 12 hónaponként automatikusan meghosszabbodik. Érzékelhető, hogy a megállapodás a továbbiakban már nem fog megfelelni az EU–orosz kapcsolat szükségleteinek.

1

(2)  Ezt a fogalmat Joseph Nye, a Harvard Egyetem professzora vezette be a nemzetközi kapcsolatokba. Felfogása szerint a nemzetközi kapcsolatok hatékonysága mind a kemény (katonai), mind pedig a puha (a diplomácia minden formája) hatalom révén fokozható.

2

(3)  Az Északi Dimenzió politikájának jövője, 2006.7.5.; előadó: Filip Hamro-Drotz (HL C 309., 2006.12.16, 91–95. o.).

3

(4)  Az EU Északi-sarkvidékre vonatkozó politikája, Lásd még: http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/policy/sea_basins/arctic_ocean/index_hu.htm

4

(5)  Balti-tengeri térség: A szervezett civil társadalom szerepe a regionális együttműködés javításában és a regionális stratégia meghatározásában, 2009. május 13.; előadó: Marja-Liisa Peltola (HL C 277., 2009.11.17, 42–48. o.).

5

(6)  A civil szervezetek hálózatainak létrehozása a fekete-tengeri régióban, 2008. július 9.; előadó: Mihai Manoliu és Vesselin Mitov (HL C 27., 2009.2.3, 144–151. o.).

6

(7)  A civil társadalom részvétele a keleti partnerségben, 2009. május 13.; előadó: Ivan Voleš (HL C 277., 2009.11.17, 30–36.).

7

(8)  Anna Sevortian. European Human Rights Advocacy Centre Bulletin (Az európai emberjogi tanácsadó központ tájékoztatója), 2013 tele. http://ehracmos.memo.ru/files/WinterBulletin2013ENGWEB.pdf

8

(9)  http://www.hrw.org/news/2013/04/24/russia-worst-human-rights-climate-post-soviet-era

9

(10)  Egy vádlottat felfüggesztett börtönbüntetésre és utazási korlátozásokra ítéltek, egy másikat meghatározatlan időre elmegyógyintézetbe zártak, a többiek pedig két és fél évtől négy és fél évig terjedő börtönbüntetést kaptak. További négy személy ellen jelenleg folyik a bírósági eljárás tömeges zavargások és a rendőrséggel szembeni erőszak vádjával.

10

(11)  A törvényt az Alkotmánybíróság 2014. évi határozata is jóváhagyta.

11

(12)  2013 szeptemberében egy hasonló, a „külföldi ügynökökre” vonatkozó kezdeményezést terjesztettek a kirgiz parlament elé, Kazahsztánban is hasonló koncepciókat vitattak meg, stb.

12

(13)  A legtöbb NGO-t nem csak egy alkalommal „ellenőrizték”. Sok NGO munkáját szinte lehetetlenné tették az ellenőrök, akik különféle szervek – az ügyészség, a nyilvántartást végző hatóságok, bevándorlási vagy adóügyi hatóságok, a rendőrség és a tűzoltóság – képviseletében jelentek meg, sőt, egy televíziós forgatócsoportról is kaptunk hírt. 2013 júniusában egy újabb törvénytervezetet kezdtek köröztetni a parlamentben – ez bővíti azon jogcímek listáját, amelyek alapján előzetes bejelentés nélkül véletlenszerű ellenőrzések végezhetők az NGO-knál.

13

(14)  http://www.hrw.org/reports/2013/04/24/laws-attrition

14

(15)  Ezek a következők: Golosz egyesület (Moszkva), Társadalompolitikai és Gender Studies Központ (Szaratov), Doni nők (Novocserkasszk) és a „Nyilvános kezdeményezéseket támogató kosztromai központ” (Kosztroma).

15

Gender Studies

(16)  Lásd az Igazságügyi Minisztérium honlapján szereplő listát: http://unro.minjust.ru/NKOForeignAgent.aspx

16

(17)  A Civil Kamarát 2005-ben állították fel konzultatív hatáskörökkel rendelkező állami szervként, és az lenne a feladata, hogy nyomon kövesse a parlamenti kezdeményezéseket és az állami politikákat, és tanácsokat adjon ezekre vonatkozóan. 126 tagból áll, akiket egy 2 éves időszakra választanak meg. A kamara létrehozását követően a tagok egyharmadát Putyin elnök jelölte ki. A kamara eddigi működésében több vitatható elem is volt.

17

A legutóbbi választás eredményeképpen a kamara új igazgatója Alexandr Brecsalov lett, az OPORA ROSSII -nak, a kis- és középvállalkozások egy egész Oroszországra kiterjedő állami szervezetének elnöke. Lásd még: www.oprf.ru/en

(18)  A 2008. évi egyetértési megállapodás alapján.

18

(19)  http://www.unionstoday.ru/news/social/2013/12/25/18878

19

(20)  Az RSZPP hivatalos kapcsolatokat ápol a BusinessEurope-pal, és tagja az IOE-nek és az ILO-nak.

20

(21)  Az Orosz Föderáció Kereskedelmi és Ipari Kamarája tagja a Eurochambersnek.

21

(22)  Az FPNR és a KTR egyaránt tagja a Szakszervezetek Nemzetközi Szövetségének (ITUC), valamint e szövetség európai regionális struktúrájának, a Páneurópai Regionális Tanácsnak (PERC).

22

(23)  http://www.unionstoday.ru/news/actual-18/2013/09/26/18592

23

(24)  Az emberi jogokkal és a civil társadalommal foglalkozó elnöki tanács a közelmúltban, 2014. április 18-án megvitatta ezt a témát.

24

(25)  http://trudprava.ru/expert/analytics/protestanalyt/1047

25

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

Az EGSZB 503. plenáris ülése (2014. december 10–11.)

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/59 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/59

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kutatás és innováció: a megújuló növekedés forrásai

(COM(2014) 339 final – SWD(2014) 181 final)

(2015/C 230/09)

| Előadó: | Gerd WOLF |
| --- | --- |

Előadó:

Gerd WOLF

2014. június 10-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kutatás és innováció: a megújuló növekedés forrásai

COM(2014) 339 final – SWD(2014) 181 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2014. november 19-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. december 10–11-én tartott 503. plenáris ülésén (a december 11-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta a következő véleményt:

1.   Összefoglalás és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB határozottan üdvözli az Európai Bizottság által felvázolt célt, csakúgy mint az ehhez kapcsolódóan javasolt intézkedéseket, amelyek végrehajtása azonban elsősorban a tagállamok hatás- és feladatkörébe tartozik. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB határozottan üdvözli az Európai Bizottság által felvázolt célt, csakúgy mint az ehhez kapcsolódóan javasolt intézkedéseket, amelyek végrehajtása azonban elsősorban a tagállamok hatás- és feladatkörébe tartozik.

| 1.2. | Mivel az Európai Bizottság nem képes megfelelő ösztönző hatást kifejteni a tagállamok politikájára ezen a területen, az EGSZB az összes érintett szereplőt arra kéri, hogy jóindulatát, konstruktív hozzáállását és döntéshozatali befolyását latba vetve prioritásként kezelje, illetve kitartóan, további bürokratikus mechanizmusok igénybevétele nélkül vigye sikerre ezt a sürgető, ám nehéz feladatot. |
| --- | --- |

1.2.

Mivel az Európai Bizottság nem képes megfelelő ösztönző hatást kifejteni a tagállamok politikájára ezen a területen, az EGSZB az összes érintett szereplőt arra kéri, hogy jóindulatát, konstruktív hozzáállását és döntéshozatali befolyását latba vetve prioritásként kezelje, illetve kitartóan, további bürokratikus mechanizmusok igénybevétele nélkül vigye sikerre ezt a sürgető, ám nehéz feladatot.

| 1.3. | Az EGSZB a következő feladatokat tekinti kiemelten fontosnak:






  — | kiváló kutatási és fejlesztési kapacitások, valamint innovációs központok létrehozása és további erősítése az eddig legsikeresebbek példája alapján, az egyetemi képzés, infrastruktúra és integráció fenti célhoz való igazítása, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Az EGSZB a következő feladatokat tekinti kiemelten fontosnak:

—

kiváló kutatási és fejlesztési kapacitások, valamint innovációs központok létrehozása és további erősítése az eddig legsikeresebbek példája alapján, az egyetemi képzés, infrastruktúra és integráció fenti célhoz való igazítása,

| — | a jövőbeli innovációk táptalajául szolgáló alapkutatás kielégítő mértékű és fenntartható támogatása, |
| --- | --- |

—

a jövőbeli innovációk táptalajául szolgáló alapkutatás kielégítő mértékű és fenntartható támogatása,

| — | az alapvető társadalmi hozzáállás olyan irányú befolyásolása, hogy az innovációk ösztönzése, elfogadása és elismerése értékként jelenjen meg, az adminisztratív, gazdasági és társadalmi akadályok feltérképezése, kiértékelése és – szükség esetén – csökkentése, illetve teljes mértékű felszámolása, |
| --- | --- |

—

az alapvető társadalmi hozzáállás olyan irányú befolyásolása, hogy az innovációk ösztönzése, elfogadása és elismerése értékként jelenjen meg, az adminisztratív, gazdasági és társadalmi akadályok feltérképezése, kiértékelése és – szükség esetén – csökkentése, illetve teljes mértékű felszámolása,

| — | a hatékony innovációs politika alappilléreként szolgáló kkv-k, újonnan létrehozott cégek és a szociális gazdaság vállalatainak megfelelő mértékű támogatása és védelme, |
| --- | --- |

—

a hatékony innovációs politika alappilléreként szolgáló kkv-k, újonnan létrehozott cégek és a szociális gazdaság vállalatainak megfelelő mértékű támogatása és védelme,

| — | az európai kutatási és innovációs térség megvalósítása, |
| --- | --- |

—

az európai kutatási és innovációs térség megvalósítása,

| — | vonzó és megbízható munkaerőpiac teremtése a kutatók számára és a specifikus társadalmi hátrányok végre hatékony módon történő felszámolása. |
| --- | --- |

—

vonzó és megbízható munkaerőpiac teremtése a kutatók számára és a specifikus társadalmi hátrányok végre hatékony módon történő felszámolása.

| 1.4. | Az EGSZB részletes megjegyzéseihez lásd a következő fejezetet. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB részletes megjegyzéseihez lásd a következő fejezetet.

2.   Az Európai Bizottság közleményének tartalma (erősen lerövidítve)

| 2.1. | A közlemény célja, hogy érezhetően növelje a kutatásban és az innovációban (K+I) – a megújuló növekedés szükséges hajtóerejében – rejlő lehetőségeket. Ehhez javítani kell azoknak a költségvetési konszolidációhoz szükséges beruházásoknak a minőségén, amelyeket a tagállamok növekedésbarát stratégiáinak keretében hajtanak végre. |
| --- | --- |

2.1.

A közlemény célja, hogy érezhetően növelje a kutatásban és az innovációban (K+I) – a megújuló növekedés szükséges hajtóerejében – rejlő lehetőségeket. Ehhez javítani kell azoknak a költségvetési konszolidációhoz szükséges beruházásoknak a minőségén, amelyeket a tagállamok növekedésbarát stratégiáinak keretében hajtanak végre.

| 2.2. | Ennek megvalósítása érdekében az Európai Bizottság a következőket javasolja:






  i. | A növekedésbarát költségvetési konszolidáció jegyében a tagállamoknak kiemelten kell kezelniük a növekedésösztönző kiadásokat, ezen belül is a K+I finanszírozását. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Ennek megvalósítása érdekében az Európai Bizottság a következőket javasolja:

i.

A növekedésbarát költségvetési konszolidáció jegyében a tagállamoknak kiemelten kell kezelniük a növekedésösztönző kiadásokat, ezen belül is a K+I finanszírozását.

| ii. | Ezekkel a beruházásokkal párhuzamosan olyan reformokat kell bevezetni, amelyek növelik a K+I-re irányuló közkiadások és vállalati beruházások minőségét, hatékonyságát és hatásosságát. |
| --- | --- |

ii.

Ezekkel a beruházásokkal párhuzamosan olyan reformokat kell bevezetni, amelyek növelik a K+I-re irányuló közkiadások és vállalati beruházások minőségét, hatékonyságát és hatásosságát.

| iii. | Ennek során a tagállamoknak három fő csapásirányra célszerű összpontosítaniuk:






  — | a stratégiai tervezés és a szakpolitikai döntéshozatali folyamatok minőségére, |
| --- | --- | --- |

iii.

Ennek során a tagállamoknak három fő csapásirányra célszerű összpontosítaniuk:

—

a stratégiai tervezés és a szakpolitikai döntéshozatali folyamatok minőségére,

| — | a programok és támogatási mechanizmusok minőségére, valamint |
| --- | --- |

—

a programok és támogatási mechanizmusok minőségére, valamint

| — | a K+I területén működő intézmények minőségére. |
| --- | --- |

—

a K+I területén működő intézmények minőségére.

| 2.3. | Ebben tekintetben az Európai Bizottság támogatni kívánja a tagállamokat, és támaszkodni fog az Innovatív Unió elnevezésű kiemelt kezdeményezés (1) és az európai kutatási térség kapcsán szerzett tapasztalatokra. |
| --- | --- |

2.3.

Ebben tekintetben az Európai Bizottság támogatni kívánja a tagállamokat, és támaszkodni fog az Innovatív Unió elnevezésű kiemelt kezdeményezés (1) és az európai kutatási térség kapcsán szerzett tapasztalatokra.

| 2.4. | Ezenkívül elengedhetetlen az innovációs ökoszisztéma lehető legtágabb értelemben vett erősítése és az ehhez alkalmas keretfeltételek megteremtése az európai vállalatok számára. |
| --- | --- |

2.4.

Ezenkívül elengedhetetlen az innovációs ökoszisztéma lehető legtágabb értelemben vett erősítése és az ehhez alkalmas keretfeltételek megteremtése az európai vállalatok számára.

| 2.5. | Bár az innovációs unió kezdete óta már jelentős előrelépések történtek, még további erőfeszítésekre van szükség a következők tekintetében:






  — | az egységes piac elmélyítése, |
| --- | --- | --- |

2.5.

Bár az innovációs unió kezdete óta már jelentős előrelépések történtek, még további erőfeszítésekre van szükség a következők tekintetében:

—

az egységes piac elmélyítése,

| — | a finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése és diverzifikálása, |
| --- | --- |

—

a finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése és diverzifikálása,

| — | a közszféra innovációs kapacitásának megerősítése, |
| --- | --- |

—

a közszféra innovációs kapacitásának megerősítése,

| — | a válságnak is ellenálló munkahelyek teremtése a tudásintenzív területeken, |
| --- | --- |

—

a válságnak is ellenálló munkahelyek teremtése a tudásintenzív területeken,

| — | innovatív képességekkel rendelkező humánerőforrás-bázis létrehozása, |
| --- | --- |

—

innovatív képességekkel rendelkező humánerőforrás-bázis létrehozása,

| — | a felderítő kutatás támogatása, |
| --- | --- |

—

a felderítő kutatás támogatása,

| — | a K+I-politika külső dimenziójának erősítése, valamint |
| --- | --- |

—

a K+I-politika külső dimenziójának erősítése, valamint

| — | a tudomány és az innováció mélyebb társadalmi integrációja. |
| --- | --- |

—

a tudomány és az innováció mélyebb társadalmi integrációja.

| 2.6. | Az Európai Bizottság arra kéri a Tanácsot, hogy foglalkozzon ezzel a tárgykörrel a közlemény és az abban foglalt javaslatok értelmében. |
| --- | --- |

2.6.

Az Európai Bizottság arra kéri a Tanácsot, hogy foglalkozzon ezzel a tárgykörrel a közlemény és az abban foglalt javaslatok értelmében.

3.   Az EGSZB általános megjegyzései

| 3.1. | A felvilágosodás történelmi folyamatával szorosan összefonódva (2) a kutatás és az innováció rövid időn belül soha nem látott fejlődést biztosított az emberiség számára a tudás, az egészség, a műszaki képességek és a jólét terén. A K+I a további gazdasági növekedés és a szociális előrelépés motorja. |
| --- | --- |

3.1.

A felvilágosodás történelmi folyamatával szorosan összefonódva (2) a kutatás és az innováció rövid időn belül soha nem látott fejlődést biztosított az emberiség számára a tudás, az egészség, a műszaki képességek és a jólét terén. A K+I a további gazdasági növekedés és a szociális előrelépés motorja.

| 3.2. | Ezt az Európán kívüli államok is felismerték, ezért egyre fokozódik a globális tudományos és innovációs verseny. Időközben elsősorban már Ázsiában is jelentős tudományos-technológiai központok épültek ki, és komoly lendülettel tovább erősítették a kutatásra fordított kiadásokat és innovációs kapacitásokat. |
| --- | --- |

3.2.

Ezt az Európán kívüli államok is felismerték, ezért egyre fokozódik a globális tudományos és innovációs verseny. Időközben elsősorban már Ázsiában is jelentős tudományos-technológiai központok épültek ki, és komoly lendülettel tovább erősítették a kutatásra fordított kiadásokat és innovációs kapacitásokat.

| 3.3. | Az EGSZB teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság által felvázolt célt és az ehhez kapcsolódóan javasolt intézkedéseket, amelyek megfelelnek több ízben hangoztatott ajánlásainak (3). |
| --- | --- |

3.3.

Az EGSZB teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság által felvázolt célt és az ehhez kapcsolódóan javasolt intézkedéseket, amelyek megfelelnek több ízben hangoztatott ajánlásainak (3).

| 3.4. | Ezért annál sürgetőbb a javasolt intézkedések megvalósításának és az ehhez rendelkezésre álló forrásoknak a kérdése. Ahogyan azt az Európai Bizottság is kifejti, a vonatkozó problémák és a megoldandó feladatok elsősorban a tagállamok hatáskörébe tartoznak. |
| --- | --- |

3.4.

Ezért annál sürgetőbb a javasolt intézkedések megvalósításának és az ehhez rendelkezésre álló forrásoknak a kérdése. Ahogyan azt az Európai Bizottság is kifejti, a vonatkozó problémák és a megoldandó feladatok elsősorban a tagállamok hatáskörébe tartoznak.

| 3.5. | Ahhoz, hogy pénzügyileg és célirányosan tudjon hatni a tagállamok kutatási és innovációs politikájára, az Európai Bizottság számára mindenekelőtt a HORIZONT 2020 program forrásai állnak rendelkezésre. Ahogyan azonban erre az EGSZB már több ízben is figyelmeztetett, a szóban forgó források csak gyenge ösztönző hatást tudnak kifejteni. |
| --- | --- |

3.5.

Ahhoz, hogy pénzügyileg és célirányosan tudjon hatni a tagállamok kutatási és innovációs politikájára, az Európai Bizottság számára mindenekelőtt a HORIZONT 2020 program forrásai állnak rendelkezésre. Ahogyan azonban erre az EGSZB már több ízben is figyelmeztetett, a szóban forgó források csak gyenge ösztönző hatást tudnak kifejteni.

| 3.6. | Ezért az EGSZB az összes érintett szereplőt arra kéri, hogy jóindulatát, konstruktív hozzáállását és döntéshozatali befolyását latba vetve prioritásként kezelje, és lépésről lépésre, kitartóan, további bürokratikus mechanizmusok igénybevétele nélkül vigye sikerre ezt a sürgető feladatot. |
| --- | --- |

3.6.

Ezért az EGSZB az összes érintett szereplőt arra kéri, hogy jóindulatát, konstruktív hozzáállását és döntéshozatali befolyását latba vetve prioritásként kezelje, és lépésről lépésre, kitartóan, további bürokratikus mechanizmusok igénybevétele nélkül vigye sikerre ezt a sürgető feladatot.

| 3.7. | Ehhez Európa valamennyi tagállamának további fejlesztésére szükség van. Elsősorban az a fontos, hogy valamennyi tagállamban, különösen pedig az ezen a területen kevésbé fejlettekben, korszerű és kiváló kutatási és fejlesztési kapacitásokat, illetve innovációs központokat hozzunk létre és erősítsünk meg, és ehhez igazítsuk az egyetemi képzést és infrastruktúrát. Európának világszínvonalú egyetemekre van szüksége. Ezért az egyetemeket és kutatóközpontokat mint az innovatív személyek és ötletek forrását kiemelten támogatni kell. |
| --- | --- |

3.7.

Ehhez Európa valamennyi tagállamának további fejlesztésére szükség van. Elsősorban az a fontos, hogy valamennyi tagállamban, különösen pedig az ezen a területen kevésbé fejlettekben, korszerű és kiváló kutatási és fejlesztési kapacitásokat, illetve innovációs központokat hozzunk létre és erősítsünk meg, és ehhez igazítsuk az egyetemi képzést és infrastruktúrát. Európának világszínvonalú egyetemekre van szüksége. Ezért az egyetemeket és kutatóközpontokat mint az innovatív személyek és ötletek forrását kiemelten támogatni kell.

| 3.8. | Ehhez elsősorban arra van szükség, hogy ezekben az intézményekben megfelelő strukturális reformokat (ideértve a nemzetközi minőségértékelést is) hajtsanak végre, és az uniós strukturális alapokból és kohéziós alapokból származó forrásokat is célirányosan erre a feladatra fordítsák és használják fel. Az Európai Bizottságnak ezt támogatnia kell és nyomon kell követnie. Ezáltal szinergiák szabadulhatnak fel, és az innovációs szakadék csökkenthető Európán belül. |
| --- | --- |

3.8.

Ehhez elsősorban arra van szükség, hogy ezekben az intézményekben megfelelő strukturális reformokat (ideértve a nemzetközi minőségértékelést is) hajtsanak végre, és az uniós strukturális alapokból és kohéziós alapokból származó forrásokat is célirányosan erre a feladatra fordítsák és használják fel. Az Európai Bizottságnak ezt támogatnia kell és nyomon kell követnie. Ezáltal szinergiák szabadulhatnak fel, és az innovációs szakadék csökkenthető Európán belül.

| 3.9. | Ahol még nem áll rendelkezésre egy korszerű és sikeres tudományos és kutatási rendszer, ott ezt a tapasztalatcsere és a bevált gyakorlatok tanulási folyamatának keretében kell kiépíteni. Ehhez kiváló, tapasztalt és jól teljesítő szakemberek kinevezésre van szükség, akik számára saját felelősségi területet, döntéshozatali szabadságot és elegendő mértékű, megbízható finanszírozást kell biztosítani. Ebben a „Twinning of Excellence” elnevezésű partnerségi koncepció is értékes szerepet játszhat, melynek keretében a már meglévő kiválósági klaszterek partneri szerepet vállalnak fel. |
| --- | --- |

3.9.

Ahol még nem áll rendelkezésre egy korszerű és sikeres tudományos és kutatási rendszer, ott ezt a tapasztalatcsere és a bevált gyakorlatok tanulási folyamatának keretében kell kiépíteni. Ehhez kiváló, tapasztalt és jól teljesítő szakemberek kinevezésre van szükség, akik számára saját felelősségi területet, döntéshozatali szabadságot és elegendő mértékű, megbízható finanszírozást kell biztosítani. Ebben a „Twinning of Excellence” elnevezésű partnerségi koncepció is értékes szerepet játszhat, melynek keretében a már meglévő kiválósági klaszterek partneri szerepet vállalnak fel.

| 3.9.1. | Az EGSZB azonban óva int a túlzott egyszerűsítéstől és a rendszerszintű versenynek – a jövőbeli innovációk szükséges táptalajának – ezzel együtt járó megszűnésétől. Ennek megfelelően a túl formális értékelési kritériumoktól is óv. Ugyanakkor a „nemzetközi szakértői értékelés” módszere a legjobb és nélkülözhetetlen mechanizmus ahhoz, hogy a forradalmian új ötletek megítélésekor felmerülő lehetséges hiányosságok ellenére a K+I szükséges minőségét egész Európában értékelhessük és biztosíthassuk. |
| --- | --- |

3.9.1.

Az EGSZB azonban óva int a túlzott egyszerűsítéstől és a rendszerszintű versenynek – a jövőbeli innovációk szükséges táptalajának – ezzel együtt járó megszűnésétől. Ennek megfelelően a túl formális értékelési kritériumoktól is óv. Ugyanakkor a „nemzetközi szakértői értékelés” módszere a legjobb és nélkülözhetetlen mechanizmus ahhoz, hogy a forradalmian új ötletek megítélésekor felmerülő lehetséges hiányosságok ellenére a K+I szükséges minőségét egész Európában értékelhessük és biztosíthassuk.

| 3.10. | A K+I-beruházásoktól a létrehozott innovációk sikeréig terjedő időszak azonban gyakran rendkívül hosszú, az okozati összefüggés ezért igen nehezen előrelátható és értékelhető. |
| --- | --- |

3.10.

A K+I-beruházásoktól a létrehozott innovációk sikeréig terjedő időszak azonban gyakran rendkívül hosszú, az okozati összefüggés ezért igen nehezen előrelátható és értékelhető.

| 3.11. | Ugyanakkor már régóta kiderült, hogy egy adott állam gazdasági ereje és jóléte – amennyiben nem elsősorban a nyersanyagkészletek előfordulásán alapul – elsősorban a K+I-ba fektetett beruházásaitól és az ebből eredő innovációs erejétől függ. |
| --- | --- |

3.11.

Ugyanakkor már régóta kiderült, hogy egy adott állam gazdasági ereje és jóléte – amennyiben nem elsősorban a nyersanyagkészletek előfordulásán alapul – elsősorban a K+I-ba fektetett beruházásaitól és az ebből eredő innovációs erejétől függ.

| 3.12. | A fentiekre való tekintettel Európának egy teljesítőképes, nyitott és a világ legjobb tehetségei számára is vonzó kutatási térségre van szüksége, amely bevándorlási politikáját eszerint alakítja, és amelynek keretében a térségért felelős nemzeti gazdasági rendszerek európai szinten hatékonyan együttműködnek, és kifelé erősebben összefonódnak a legsikeresebb nemzetközi intézményekkel. |
| --- | --- |

3.12.

A fentiekre való tekintettel Európának egy teljesítőképes, nyitott és a világ legjobb tehetségei számára is vonzó kutatási térségre van szüksége, amely bevándorlási politikáját eszerint alakítja, és amelynek keretében a térségért felelős nemzeti gazdasági rendszerek európai szinten hatékonyan együttműködnek, és kifelé erősebben összefonódnak a legsikeresebb nemzetközi intézményekkel.

| 3.13. | Európának ugyanígy politikai erőfeszítésekre is szüksége van, illetve egy olyan alapvető társadalmi hozzáállásra, amely az innovációk támogatására, elfogadására és elismerésére irányul, valamint megteremti egy elkötelezett vállalkozói szféra feltételeit. Ehhez többek között a gátló adminisztratív, gazdasági és társadalmi akadályok feltérképezésére, kiértékelésére és – ahol szükséges – gyengítésére, illetve felszámolására, tehát az innovációs ökoszisztéma javítására és erősítésére van szükség. |
| --- | --- |

3.13.

Európának ugyanígy politikai erőfeszítésekre is szüksége van, illetve egy olyan alapvető társadalmi hozzáállásra, amely az innovációk támogatására, elfogadására és elismerésére irányul, valamint megteremti egy elkötelezett vállalkozói szféra feltételeit. Ehhez többek között a gátló adminisztratív, gazdasági és társadalmi akadályok feltérképezésére, kiértékelésére és – ahol szükséges – gyengítésére, illetve felszámolására, tehát az innovációs ökoszisztéma javítására és erősítésére van szükség.

| 3.14. | Ez egy olyan kutatási és innovációs politikát követel meg az EU tagállamaitól, amely a nemzeti szintű tevékenységeket összekapcsolja az európai és nemzetközi kezdeményezésekkel, és európai szinten is megvalósítja a politika, a tudomány, a gazdaság és a civil társadalom együttműködését, ugyanakkor összefonódik a helyi és regionális kezdeményezésekkel is. |
| --- | --- |

3.14.

Ez egy olyan kutatási és innovációs politikát követel meg az EU tagállamaitól, amely a nemzeti szintű tevékenységeket összekapcsolja az európai és nemzetközi kezdeményezésekkel, és európai szinten is megvalósítja a politika, a tudomány, a gazdaság és a civil társadalom együttműködését, ugyanakkor összefonódik a helyi és regionális kezdeményezésekkel is.

| 3.15. | Ez annál inkább így van, mivel a közpénzekből finanszírozott K+I mellett éppen azok a vállalatok érnek el piaci sikereket új termékekkel, szolgáltatásokkal és eljárásokkal, amelyek saját maguk is jelentős mértékben beruháznak a kutatásba és innovációba. Ezek a vállalkozások, ideértve a szociális gazdaság vállalkozásait is, döntően hozzájárulnak Európa világpiaci helyzetének innovációk révén történő megszilárdításához és európai munkahelyek teremtéséhez, illetve megőrzéséhez. |
| --- | --- |

3.15.

Ez annál inkább így van, mivel a közpénzekből finanszírozott K+I mellett éppen azok a vállalatok érnek el piaci sikereket új termékekkel, szolgáltatásokkal és eljárásokkal, amelyek saját maguk is jelentős mértékben beruháznak a kutatásba és innovációba. Ezek a vállalkozások, ideértve a szociális gazdaság vállalkozásait is, döntően hozzájárulnak Európa világpiaci helyzetének innovációk révén történő megszilárdításához és európai munkahelyek teremtéséhez, illetve megőrzéséhez.

| 3.16. | Ez azonban sajnos nem igaz minden nagyvállalatra. Az egyik lehetséges ok az irányítás rendszerfüggő félelme az ún. „diszruptív technológiákhoz” köthető piaci kockázatoktól (4). Mint tudjuk, a repülőgépet nem a hajó- és vasúti ipar találta fel és fejlesztette tovább, és a Microsoft és Apple által kifejlesztett innovációkat sem az azelőtt a piacon domináns helyzetben lévő elektrotechnikai konszerneknek köszönhetjük. |
| --- | --- |

3.16.

Ez azonban sajnos nem igaz minden nagyvállalatra. Az egyik lehetséges ok az irányítás rendszerfüggő félelme az ún. „diszruptív technológiákhoz” köthető piaci kockázatoktól (4). Mint tudjuk, a repülőgépet nem a hajó- és vasúti ipar találta fel és fejlesztette tovább, és a Microsoft és Apple által kifejlesztett innovációkat sem az azelőtt a piacon domináns helyzetben lévő elektrotechnikai konszerneknek köszönhetjük.

| 3.17. | Ezért az új ötletek gyakran vállalkozó szellemű egyénektől és interdiszciplináris csoportoktól vagy akár kívülállóktól származnak, illetve ők gondoskodnak kereskedelmi hasznosításukról. Ezért a kkv-k, az újonnan létrehozott cégek és a szociális gazdaság vállalatai rendkívül fontos szerepet játszanak. Megfelelő mértékű támogatásuk és védelmük ezért minden hatékony innovációs politika alappillérje kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

3.17.

Ezért az új ötletek gyakran vállalkozó szellemű egyénektől és interdiszciplináris csoportoktól vagy akár kívülállóktól származnak, illetve ők gondoskodnak kereskedelmi hasznosításukról. Ezért a kkv-k, az újonnan létrehozott cégek és a szociális gazdaság vállalatai rendkívül fontos szerepet játszanak. Megfelelő mértékű támogatásuk és védelmük ezért minden hatékony innovációs politika alappillérje kell, hogy legyen.

| 3.18. | Ahogy azt az innovatív unióról szóló vélemény (5) már részletesen kifejtette, komoly innovációs potenciál rejlik az emberek közötti kapcsolatok és szervezeti formák, köztük a szociális gazdasághoz tartozó vállalkozások széles skálájában is, átfogva a tudományos, gazdasági és társadalmi cselekvések egész területét – ahogy azt a többi fejezet is említi. Itt az innováció nem feltétlenül a szisztematikus kutatás és fejlesztés eredménye: előfordulhat, hogy a terepmunka és a helyi tapasztalatok vezetnek újításokhoz. Többek között az alábbiakról van szó:






  — | innovatív munkahelyek, |
| --- | --- | --- |

3.18.

Ahogy azt az innovatív unióról szóló vélemény (5) már részletesen kifejtette, komoly innovációs potenciál rejlik az emberek közötti kapcsolatok és szervezeti formák, köztük a szociális gazdasághoz tartozó vállalkozások széles skálájában is, átfogva a tudományos, gazdasági és társadalmi cselekvések egész területét – ahogy azt a többi fejezet is említi. Itt az innováció nem feltétlenül a szisztematikus kutatás és fejlesztés eredménye: előfordulhat, hogy a terepmunka és a helyi tapasztalatok vezetnek újításokhoz. Többek között az alábbiakról van szó:

—

innovatív munkahelyek,

| — | együttműködés a szociális partnerek és a civil társadalom képviselői között, |
| --- | --- |

—

együttműködés a szociális partnerek és a civil társadalom képviselői között,

| — | társadalmi innovációk, melyek tekintettel vannak azokra az igényekre, amelyeket a piac vagy a közszféra nem kezel megfelelően, |
| --- | --- |

—

társadalmi innovációk, melyek tekintettel vannak azokra az igényekre, amelyeket a piac vagy a közszféra nem kezel megfelelően,

| — | a munkavállalók mint tudás- és ötletforrások szerepe. |
| --- | --- |

—

a munkavállalók mint tudás- és ötletforrások szerepe.

Az EGSZB ismételten (6) támogatja azt az európai bizottsági célt, hogy széles körűen ösztönözzék az ilyen jellegű innovációkat.

4.   Az EGSZB konkrét megjegyzései

| 4.1. | Az EGSZB ismételten megjegyzi, hogy a kutatás és az innováció között erős ugyan a kölcsönhatás, mégis különböző jellegű területekről van szó, melyek fejlődését más-más munkakörülmények (7) segítik. Fontos, hogy ezeket az eltérő munkakörülményeket önállóságukban elismerjük, ugyanakkor minél jobban összekapcsoljuk. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB ismételten megjegyzi, hogy a kutatás és az innováció között erős ugyan a kölcsönhatás, mégis különböző jellegű területekről van szó, melyek fejlődését más-más munkakörülmények (7) segítik. Fontos, hogy ezeket az eltérő munkakörülményeket önállóságukban elismerjük, ugyanakkor minél jobban összekapcsoljuk.

| 4.2. | A közpénzek – azaz a polgároktól és a gazdaságból származó, demokratikus eljárások útján irányított adóbevételek – felhasználását illetően az EGSZB nemrégiben megállapította (8), hogy az Európai Bizottság által biztosított (tehát közpénzből származó) támogatásokat mindig azokra a feladatokra kell összpontosítani, amelyek kevésbé számíthatnak magánfinanszírozásra. Ennek jellegzetes okai többek között az alábbiak:






  — | a fejlesztés komoly kockázattal jár, viszont siker esetén a haszon is jelentős, |
| --- | --- | --- |

4.2.

A közpénzek – azaz a polgároktól és a gazdaságból származó, demokratikus eljárások útján irányított adóbevételek – felhasználását illetően az EGSZB nemrégiben megállapította (8), hogy az Európai Bizottság által biztosított (tehát közpénzből származó) támogatásokat mindig azokra a feladatokra kell összpontosítani, amelyek kevésbé számíthatnak magánfinanszírozásra. Ennek jellegzetes okai többek között az alábbiak:

—

a fejlesztés komoly kockázattal jár, viszont siker esetén a haszon is jelentős,

| — | a felmerülő költségek nagyon magasak és csak több közpénzforrást összefogva fedezhetőek, |
| --- | --- |

—

a felmerülő költségek nagyon magasak és csak több közpénzforrást összefogva fedezhetőek,

| — | túlságosan sokáig tart, amíg kézzelfoghatóvá válik a haszon, |
| --- | --- |

—

túlságosan sokáig tart, amíg kézzelfoghatóvá válik a haszon,

| — | több területet érintő vagy kulcsfontosságú technológiákról van szó (például újszerű anyagok), |
| --- | --- |

—

több területet érintő vagy kulcsfontosságú technológiákról van szó (például újszerű anyagok),

| — | az eredményt nem lehet minden további nélkül piacra vinni, ugyanakkor általános társadalmi vagy környezeti szükségszerűségről van szó. |
| --- | --- |

—

az eredményt nem lehet minden további nélkül piacra vinni, ugyanakkor általános társadalmi vagy környezeti szükségszerűségről van szó.

| 4.3. | A kutatási és fejlesztési támogatást illetően az EGSZB a következőképpen foglalja össze álláspontját:






  — | elegendő mértékben támogatni kell az alapkutatást, mind a természeti környezet jobb és szélesebb körű megismerése érdekében, mind pedig új ötletek és alapvető innovációk táptalajaként. Ezt semmiképpen sem szabad a Horizont 2020 program EKT által irányított részére korlátozni, hanem az összes többi programrészben is megfelelően kell súlyozni, |
| --- | --- | --- |

4.3.

A kutatási és fejlesztési támogatást illetően az EGSZB a következőképpen foglalja össze álláspontját:

—

elegendő mértékben támogatni kell az alapkutatást, mind a természeti környezet jobb és szélesebb körű megismerése érdekében, mind pedig új ötletek és alapvető innovációk táptalajaként. Ezt semmiképpen sem szabad a Horizont 2020 program EKT által irányított részére korlátozni, hanem az összes többi programrészben is megfelelően kell súlyozni,

| — | tiszteletben kell tartani és védelmezni kell a tudomány és a kutatás szabadságát, |
| --- | --- |

—

tiszteletben kell tartani és védelmezni kell a tudomány és a kutatás szabadságát,

| — | a kutatási megbízások odaítélésekor az eddigiekhez hasonlóan a kiválóságot kell tekinteni a legfontosabb értékelési kritériumnak, |
| --- | --- |

—

a kutatási megbízások odaítélésekor az eddigiekhez hasonlóan a kiválóságot kell tekinteni a legfontosabb értékelési kritériumnak,

| — | országokon átnyúló együttműködésre és a kapacitások összefogására van szükség, |
| --- | --- |

—

országokon átnyúló együttműködésre és a kapacitások összefogására van szükség,

| — | nyitott és vonzó európai munkaerőpiacot kell létrehozni a kutatók számára. Végre hatékonyan fel kell számolni vagy kompenzálni kell azokat a szociális hátrányokat, amelyek a túlságosan sok határozott idejű munkaszerződésből és a határokon átnyúló mobilitásból származnak, |
| --- | --- |

—

nyitott és vonzó európai munkaerőpiacot kell létrehozni a kutatók számára. Végre hatékonyan fel kell számolni vagy kompenzálni kell azokat a szociális hátrányokat, amelyek a túlságosan sok határozott idejű munkaszerződésből és a határokon átnyúló mobilitásból származnak,

| — | a keretfeltételeket és az adminisztratív szabályokat aszerint kell kialakítani, hogy mire van szükség a jó tudományos teljesítményhez, |
| --- | --- |

—

a keretfeltételeket és az adminisztratív szabályokat aszerint kell kialakítani, hogy mire van szükség a jó tudományos teljesítményhez,

| — | gondoskodni kell a tudományos ismeretek optimális áramlásáról, hozzáférhetőségéről és átadásáról (9), |
| --- | --- |

—

gondoskodni kell a tudományos ismeretek optimális áramlásáról, hozzáférhetőségéről és átadásáról (9),

| — | meg kell erősíteni az Európai Kutatási Térség nemzetközi dimenzióját. |
| --- | --- |

—

meg kell erősíteni az Európai Kutatási Térség nemzetközi dimenzióját.

| 4.3.1. | Az EGSZB ismételten figyelmeztet arra (10), hogy végre hatékonyan fel kell számolni azokat a szociális kockázatokat és hátrányokat, amelyek a szükséges és kívánatos határokon átnyúló mobilitásból és a stabil munkahelyek hiányából adódnak a kutatók számára. Ezért üdvözli az Európai Bizottság legutóbbi kezdeményezését (RESAVER) arra vonatkozóan (11), hogy egy új, összeurópai nyugdíjszabályozás segítségével megkönnyítse a kutatók Európán belüli mobilitását. A kezdeményezés lehetőséget nyújt arra, hogy a kutatók egyik tagállamból a másikba települhessenek anélkül, hogy aggódniuk kellene nyugdíjjogosultságaik megőrzése miatt. Az EGSZB szerint ez a lépés a helyes irányba vezet, bár egyelőre nem lehet megítélni, mennyiben alkalmas a választott megközelítés. |
| --- | --- |

4.3.1.

Az EGSZB ismételten figyelmeztet arra (10), hogy végre hatékonyan fel kell számolni azokat a szociális kockázatokat és hátrányokat, amelyek a szükséges és kívánatos határokon átnyúló mobilitásból és a stabil munkahelyek hiányából adódnak a kutatók számára. Ezért üdvözli az Európai Bizottság legutóbbi kezdeményezését (RESAVER) arra vonatkozóan (11), hogy egy új, összeurópai nyugdíjszabályozás segítségével megkönnyítse a kutatók Európán belüli mobilitását. A kezdeményezés lehetőséget nyújt arra, hogy a kutatók egyik tagállamból a másikba települhessenek anélkül, hogy aggódniuk kellene nyugdíjjogosultságaik megőrzése miatt. Az EGSZB szerint ez a lépés a helyes irányba vezet, bár egyelőre nem lehet megítélni, mennyiben alkalmas a választott megközelítés.

| 4.3.2. | Az EGSZB ebben a véleményben nem tér ki a konkrét kutatási témákra, mivel ezekkel a Horizont 2020 programról kidolgozott véleményében már részletesen foglalkozott. Megismétli, hogy e tekintetben is szükséges a megfelelő fellendítő hatás a tagállami programcélokra. |
| --- | --- |

4.3.2.

Az EGSZB ebben a véleményben nem tér ki a konkrét kutatási témákra, mivel ezekkel a Horizont 2020 programról kidolgozott véleményében már részletesen foglalkozott. Megismétli, hogy e tekintetben is szükséges a megfelelő fellendítő hatás a tagállami programcélokra.

| 4.4. | Az innovációs támogatást illetően az EGSZB a következőképpen foglalja össze álláspontját. Innovációk általában az alábbiak kapcsán jönnek létre:






  — | társadalmi szükségletek és kihívások megoldására vagy hiányosságok megszüntetésére – függetlenül attól, hogy ezek inkább technikai vagy szociális jellegűek-e, |
| --- | --- | --- |

4.4.

Az innovációs támogatást illetően az EGSZB a következőképpen foglalja össze álláspontját. Innovációk általában az alábbiak kapcsán jönnek létre:

—

társadalmi szükségletek és kihívások megoldására vagy hiányosságok megszüntetésére – függetlenül attól, hogy ezek inkább technikai vagy szociális jellegűek-e,

| — | a termékfejlesztés vagy -optimalizálás során a jobb minőség vagy a forgalomnövekedés céljával, |
| --- | --- |

—

a termékfejlesztés vagy -optimalizálás során a jobb minőség vagy a forgalomnövekedés céljával,

| — | az alapkutatás új felismeréseiből kiindulva, hogy már ismert problémákat jobban meg lehessen oldani, |
| --- | --- |

—

az alapkutatás új felismeréseiből kiindulva, hogy már ismert problémákat jobban meg lehessen oldani,

| — | új ötletekből adódóan, hogy teljesen új lehetőségek nyíljanak például a helyváltoztatás (repülőgép) és a navigáció (GPS) terén vagy a kommunikáció és a munka megkönnyítése érdekében (internet), |
| --- | --- |

—

új ötletekből adódóan, hogy teljesen új lehetőségek nyíljanak például a helyváltoztatás (repülőgép) és a navigáció (GPS) terén vagy a kommunikáció és a munka megkönnyítése érdekében (internet),

| — | addig teljesen ismeretlen szükségletek kielégítése érdekében, |
| --- | --- |

—

addig teljesen ismeretlen szükségletek kielégítése érdekében,

| — | kutatási eszközként vagy melléktermékként. Itt többek között új kulcstechnológiákról is lehet szó. Markáns példa erre a „world-wide-web”, melyet a CERN (12), az európai kutatás és kutatási kezdeményezések egyik kiemelkedő képviselője fejlesztett ki, hogy a genfi központtal együttműködő egyetemek és kutatóintézetek is megismerhessék a kutatási adatokat, és bekapcsolódhassanak a kutatási programba. E fejlesztés óriási gazdasági és társadalmi potenciálját Európán belül sajnos nem ismerték fel és nem is használták ki elég gyorsan. Kiterjedtségét mind a mai napig nem lehet pontosan felmérni. |
| --- | --- |

—

kutatási eszközként vagy melléktermékként. Itt többek között új kulcstechnológiákról is lehet szó. Markáns példa erre a „world-wide-web”, melyet a CERN (12), az európai kutatás és kutatási kezdeményezések egyik kiemelkedő képviselője fejlesztett ki, hogy a genfi központtal együttműködő egyetemek és kutatóintézetek is megismerhessék a kutatási adatokat, és bekapcsolódhassanak a kutatási programba. E fejlesztés óriási gazdasági és társadalmi potenciálját Európán belül sajnos nem ismerték fel és nem is használták ki elég gyorsan. Kiterjedtségét mind a mai napig nem lehet pontosan felmérni.

| 4.5. | A szóban forgó ötletekből gyakran csak új vállalkozások alapításával lehet innovációkat és innovatív termékeket létrehozni. Ezért az innováció ösztönzését célzó legfontosabb szakpolitikai intézkedések közé tartozik az ilyen fiatal vállalkozások alapításának és fennmaradásának támogatása és megkönnyítése az első kritikus pl. 5–10 évben. |
| --- | --- |

4.5.

A szóban forgó ötletekből gyakran csak új vállalkozások alapításával lehet innovációkat és innovatív termékeket létrehozni. Ezért az innováció ösztönzését célzó legfontosabb szakpolitikai intézkedések közé tartozik az ilyen fiatal vállalkozások alapításának és fennmaradásának támogatása és megkönnyítése az első kritikus pl. 5–10 évben.

| 4.6. | Bár az innovációk eddig alapvetően mindig az emberi közösség javára váltak, és döntően hozzájárultak a jóléthez és a versenyképességhez, időnként masszív társadalmi és gazdasági akadályokba ütköznek. Az újdonságot ugyanis a gazdaság, a kereskedelem, a társadalom és a politika először rendszerint fenyegetésnek látja. |
| --- | --- |

4.6.

Bár az innovációk eddig alapvetően mindig az emberi közösség javára váltak, és döntően hozzájárultak a jóléthez és a versenyképességhez, időnként masszív társadalmi és gazdasági akadályokba ütköznek. Az újdonságot ugyanis a gazdaság, a kereskedelem, a társadalom és a politika először rendszerint fenyegetésnek látja.

| 4.7. | Valóban megtörténhet, hogy egy innováció olyan gazdasági vagy akár társadalmi áttöréshez vezet, amely háttérbe szorít egyes ágazatokat és cégeket, kezdetben munkahelyeket semmisít meg vagy meggyengíti az uralkodó társadalmi osztályokat, és csak hosszabb távon bontakoznak ki a közösség számára hasznos és építő jellegű lehetőségek. Jó példa erre a mechanikus szövőszék, a szociális partnerség bevezetése, a géntechnológia, a Google, az Amazon vagy a megújuló energiák felhasználását szolgáló technológiák alkalmazása. Előfordulhat az is, hogy az innovációkból következő, túlságosan gyors áttörések túlterhelik a társadalom és a gazdaság alkalmazkodó képességét (amortizációs ciklusok). |
| --- | --- |

4.7.

Valóban megtörténhet, hogy egy innováció olyan gazdasági vagy akár társadalmi áttöréshez vezet, amely háttérbe szorít egyes ágazatokat és cégeket, kezdetben munkahelyeket semmisít meg vagy meggyengíti az uralkodó társadalmi osztályokat, és csak hosszabb távon bontakoznak ki a közösség számára hasznos és építő jellegű lehetőségek. Jó példa erre a mechanikus szövőszék, a szociális partnerség bevezetése, a géntechnológia, a Google, az Amazon vagy a megújuló energiák felhasználását szolgáló technológiák alkalmazása. Előfordulhat az is, hogy az innovációkból következő, túlságosan gyors áttörések túlterhelik a társadalom és a gazdaság alkalmazkodó képességét (amortizációs ciklusok).

| 4.8. | Egyes társadalmi csoportok ezzel kapcsolatos aggodalma arra sarkallta az Európai Bizottságot, hogy bevezesse a „felelős kutatás és innováció” (13) fogalmát (14). Tekintettel azonban arra, hogy a fontosabb kutatási és innovációs eredmények korunk életszínvonalának és tudásszintjének motorját és alapját jelentik, ahogy korábban is számottevően előmozdították az emberi jogokra és az állami hatalommegosztásra vonatkozó alapvető elképzelések és gondolatok kiindulópontjának tekinthető felvilágosodás történelmi folyamatát, az EGSZB félrevezetőnek és egyoldalúnak tartja ezt a fogalmat. Ezért azt ajánlja, hogy gondoljuk újra, hogy milyen hatással van a kutatás és az innováció társadalmi megítélésére. |
| --- | --- |

4.8.

Egyes társadalmi csoportok ezzel kapcsolatos aggodalma arra sarkallta az Európai Bizottságot, hogy bevezesse a „felelős kutatás és innováció” (13) fogalmát (14). Tekintettel azonban arra, hogy a fontosabb kutatási és innovációs eredmények korunk életszínvonalának és tudásszintjének motorját és alapját jelentik, ahogy korábban is számottevően előmozdították az emberi jogokra és az állami hatalommegosztásra vonatkozó alapvető elképzelések és gondolatok kiindulópontjának tekinthető felvilágosodás történelmi folyamatát, az EGSZB félrevezetőnek és egyoldalúnak tartja ezt a fogalmat. Ezért azt ajánlja, hogy gondoljuk újra, hogy milyen hatással van a kutatás és az innováció társadalmi megítélésére.

| 4.8.1. | Magától értetődik, hogy a kutatásnak és az innovációnak követnie kell a hatályos törvényeket, valamint az etikai alapelveket. |
| --- | --- |

4.8.1.

Magától értetődik, hogy a kutatásnak és az innovációnak követnie kell a hatályos törvényeket, valamint az etikai alapelveket.

| 4.8.2. | A fenti elvárás azonban minden más társadalmi tevékenységre is érvényes, legyen bár szó orvostudományról, gazdaságról, sajtóról, törvényhozásról, politikáról vagy igazságszolgáltatásról. Ezért az EGSZB szerint nem helyénvaló, ha a felelős cselekvés fogalma kizárólag és kifejezetten a K+I-hez kötődik. |
| --- | --- |

4.8.2.

A fenti elvárás azonban minden más társadalmi tevékenységre is érvényes, legyen bár szó orvostudományról, gazdaságról, sajtóról, törvényhozásról, politikáról vagy igazságszolgáltatásról. Ezért az EGSZB szerint nem helyénvaló, ha a felelős cselekvés fogalma kizárólag és kifejezetten a K+I-hez kötődik.

| 4.9. | Az innovatív cégalapítók számára azonban az ilyen, inkább elvi akadályok és a finanszírozás kritikus kérdése mellett az okozza a legtöbb nehézséget, hogy a vállalkozásoknak napjainkban igen sok – Európán belül ráadásul szétaprózott – szabályozást kell tiszteletben tartaniuk. |
| --- | --- |

4.9.

Az innovatív cégalapítók számára azonban az ilyen, inkább elvi akadályok és a finanszírozás kritikus kérdése mellett az okozza a legtöbb nehézséget, hogy a vállalkozásoknak napjainkban igen sok – Európán belül ráadásul szétaprózott – szabályozást kell tiszteletben tartaniuk.

| 4.9.1. | Ezért az EGSZB megismétli azt az ajánlását (15), hogy az újonnan alapított és egy kritikus méretnél nem nagyobb cégek számára hagyjanak kellően hosszú türelmi időt és szabad mozgásteret. Ezt egy kivételi záradékkal lehetne megoldani, amelynek révén a szóban forgó cégek meghatározott ideig mentesülnének az ilyenkor szokásos adminisztratív kötelezettségek és előírások többsége alól, hogy először bemutathassák, milyen esélyük van a gazdasági-technikai sikerre. |
| --- | --- |

4.9.1.

Ezért az EGSZB megismétli azt az ajánlását (15), hogy az újonnan alapított és egy kritikus méretnél nem nagyobb cégek számára hagyjanak kellően hosszú türelmi időt és szabad mozgásteret. Ezt egy kivételi záradékkal lehetne megoldani, amelynek révén a szóban forgó cégek meghatározott ideig mentesülnének az ilyenkor szokásos adminisztratív kötelezettségek és előírások többsége alól, hogy először bemutathassák, milyen esélyük van a gazdasági-technikai sikerre.

| 4.10. | Ezért az EGSZB – ahogy azt korábbi véleményeiben is hangsúlyozta, amelyekre a további részletes, többek között a szociális innovációkhoz kapcsolódó ajánlások miatt e helyen külön felhívja a figyelmet – határozottan támogatja az Európai Bizottság arra irányuló célját, hogy megerősítse a szélesebb értelemben vett innovációs környezetet és az innováció ösztönzéseképpen megfelelő keretfeltételeket biztosítson. Ez elsősorban azt jelenti, hogy fel kell tárni és számolni az innovációt akadályozó tényezőket. |
| --- | --- |

4.10.

Ezért az EGSZB – ahogy azt korábbi véleményeiben is hangsúlyozta, amelyekre a további részletes, többek között a szociális innovációkhoz kapcsolódó ajánlások miatt e helyen külön felhívja a figyelmet – határozottan támogatja az Európai Bizottság arra irányuló célját, hogy megerősítse a szélesebb értelemben vett innovációs környezetet és az innováció ösztönzéseképpen megfelelő keretfeltételeket biztosítson. Ez elsősorban azt jelenti, hogy fel kell tárni és számolni az innovációt akadályozó tényezőket.

| 4.10.1. | Így például a túlságosan részletes műszaki előírásokról és korlátozásokról könnyen kiderülhet, hogy merevségre kárhoztatnak és akadályozzák az innovációt. Ezt mérlegelni kellene például az energiahatékonyságra vonatkozó európai bizottsági kezdeményezéshez kidolgozott részletes előírások tekintetében is. |
| --- | --- |

4.10.1.

Így például a túlságosan részletes műszaki előírásokról és korlátozásokról könnyen kiderülhet, hogy merevségre kárhoztatnak és akadályozzák az innovációt. Ezt mérlegelni kellene például az energiahatékonyságra vonatkozó európai bizottsági kezdeményezéshez kidolgozott részletes előírások tekintetében is.

| 4.10.2. | Ezeknek az erőfeszítéseknek arra kell irányulniuk, hogy a jövőben is a lehető legjobban és fenntartható módon biztosítani tudjuk a polgárok és fogyasztók jólétét, egészségét és biztonságát. |
| --- | --- |

4.10.2.

Ezeknek az erőfeszítéseknek arra kell irányulniuk, hogy a jövőben is a lehető legjobban és fenntartható módon biztosítani tudjuk a polgárok és fogyasztók jólétét, egészségét és biztonságát.

| 4.10.3. | Emellett történelmi példák segítségével meg kellene vizsgálnunk, hogy az elővigyázatosság elvének túlságosan szigorú értelmezése például a fogyasztóvédelemben vagy új gyógyászati eljárások kidolgozásakor nem veszi-e el a bátorságunkat attól, hogy új, hatásos megoldásokat keressünk. |
| --- | --- |

4.10.3.

Emellett történelmi példák segítségével meg kellene vizsgálnunk, hogy az elővigyázatosság elvének túlságosan szigorú értelmezése például a fogyasztóvédelemben vagy új gyógyászati eljárások kidolgozásakor nem veszi-e el a bátorságunkat attól, hogy új, hatásos megoldásokat keressünk.

| 4.11. | Az EGSZB szerint azonban ehhez – a kutatásban és fejlesztésben, valamint számos gazdasági ágazatban elért vitathatatlan európai sikerek ellenére – nem elegendő megvalósítani a belső piacot és az Európai Kutatási Térséget: alaposabban fel kell tárni azt is, hogy Európában miért olyan szemléletmód dominál, amely – például az USA-hoz vagy egyes ázsiai országokhoz képest – kevésbé kedvez az innovációnak. Vajon a Google, a Microsoft, a Facebook vagy a Monsanto miért nem európai cég? Sőt: miért nem működik itt egy „jobb” Google vagy Monsanto, amely jobban figyelembe veszi a polgárok aggodalmait, és amely az európai politika befolyási övezetében növekedett? |
| --- | --- |

4.11.

Az EGSZB szerint azonban ehhez – a kutatásban és fejlesztésben, valamint számos gazdasági ágazatban elért vitathatatlan európai sikerek ellenére – nem elegendő megvalósítani a belső piacot és az Európai Kutatási Térséget: alaposabban fel kell tárni azt is, hogy Európában miért olyan szemléletmód dominál, amely – például az USA-hoz vagy egyes ázsiai országokhoz képest – kevésbé kedvez az innovációnak. Vajon a Google, a Microsoft, a Facebook vagy a Monsanto miért nem európai cég? Sőt: miért nem működik itt egy „jobb” Google vagy Monsanto, amely jobban figyelembe veszi a polgárok aggodalmait, és amely az európai politika befolyási övezetében növekedett?

| 4.12. | Alapvetően olyan társadalmi beállítottságra van tehát szükség, amely az innovációt elsődlegesen nem kockázatnak, sőt fenyegetésnek tekinti, hanem esélynek a haladásra, a munkahelyteremtésre, az európai gazdaság és versenyképesség megerősítésére, az európai társadalmi modell kialakítására. Új, kiegyenlítettebb viszonyra van szükségünk az óvatosság és a merészség, a kis kockázatok és a nagy veszélyek, a szabályozás és a szabad mozgástér között. |
| --- | --- |

4.12.

Alapvetően olyan társadalmi beállítottságra van tehát szükség, amely az innovációt elsődlegesen nem kockázatnak, sőt fenyegetésnek tekinti, hanem esélynek a haladásra, a munkahelyteremtésre, az európai gazdaság és versenyképesség megerősítésére, az európai társadalmi modell kialakítására. Új, kiegyenlítettebb viszonyra van szükségünk az óvatosság és a merészség, a kis kockázatok és a nagy veszélyek, a szabályozás és a szabad mozgástér között.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 11-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2010) 546 final.

1

(2)  Science as Public Kultúra – Jan Golinski – Cambridge University Press.

2

Science as Public Kultúra

(3)  Lásd többek között: HL C 132., 2011.5.3., 39. o., HL C 181., 2012.6.21., 111. o., HL C 44., 2013.2.15., 88. o., HL C 76., 2013.3.14., 31. o., HL C 76., 2013.3.14., 43. o.;, HL C 341., 2013.11.21., 35. o., HL C 67., 2014.3.6., 132. o..

3

(4)  Lásd pl.: Clayton M. Christensen: „The Innovator's Dilemma”, Harper Business.

4

(5)  HL C 132., 2011.5.3., 39. o.

5

(6)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

6

(7)  HL C 218., 2009.9.11., 8. o.

7

(8)  HL C 67., 2014.3.6., 132. o.

8

(9)  Lásd: HL C 218., 2009.9.11., 8. o.

9

(10)  Lásd: HL C 110., 2004.4.30., 3. o., majd ismét HL C 76., 2013.3.14., 31. o.

10

(11)  Az Európai Bizottság 2014. október 1-jei sajtóközleménye.

11

(12)  http://home.web.cern.ch/topics/birth-web

12

(13)  COM: Towards Responsible Research and Innovation in the Information and Communication Technologies and Security Technologies Fields-ISBN 978-92-79-20404-3.

13

(14)  Például: www.consider-project.eu

14

(15)  HL C 132., 2011.5.3., 39. o..

15

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/66

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások

(COM(2014) 368 final)

(2015/C 230/10)

| Előadó: | Denis MEYNENT |
| --- | --- |

Előadó:

Denis MEYNENT

Az Európai Bizottság 2014. október 1-jén úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások

COM(2014) 368 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2014. november 19-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 136 szavazattal 2 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottság REFIT programja végrehajtásának jelenlegi állását. Üdvözli, hogy az Európai Bizottság a folyamat és az eszközök javítására törekszik. Általánosságban véve emlékeztet korábbi véleményeire (1). |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottság REFIT programja végrehajtásának jelenlegi állását. Üdvözli, hogy az Európai Bizottság a folyamat és az eszközök javítására törekszik. Általánosságban véve emlékeztet korábbi véleményeire (1).

| 1.2. | Az EGSZB támogatja a kis-, közepes és mikrovállalkozásokra (kkv-teszt), illetve a polgárokra nehezedő bürokrácia csökkentését, ha egyszerűbben elérhető az a cél és rendeltetés, amelyért a jogszabályokat megalkották. Ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a jó közigazgatás biztosításához rendelkezni kell a politikák kialakításához, ellenőrzéséhez és értékeléséhez feltétlenül szükséges releváns adatokkal és információkkal. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB támogatja a kis-, közepes és mikrovállalkozásokra (kkv-teszt), illetve a polgárokra nehezedő bürokrácia csökkentését, ha egyszerűbben elérhető az a cél és rendeltetés, amelyért a jogszabályokat megalkották. Ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a jó közigazgatás biztosításához rendelkezni kell a politikák kialakításához, ellenőrzéséhez és értékeléséhez feltétlenül szükséges releváns adatokkal és információkkal.

| 1.3. | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elvnek nem célja, és nem is lehet célja a mikrovállalkozások és a kkv-k mentesítése a szabályozás alkalmazása alól. Sokkal inkább arról van szó, hogy a jogszabályalkotás során figyelembe veszik azt, hogy a szabályozás a kisebb struktúrákra is vonatkozik majd, ugyanakkor a szabályozás céljának a megvalósulását ez nem érinti. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elvnek nem célja, és nem is lehet célja a mikrovállalkozások és a kkv-k mentesítése a szabályozás alkalmazása alól. Sokkal inkább arról van szó, hogy a jogszabályalkotás során figyelembe veszik azt, hogy a szabályozás a kisebb struktúrákra is vonatkozik majd, ugyanakkor a szabályozás céljának a megvalósulását ez nem érinti.

| 1.3.1. | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy ennek az elvnek az alkalmazása nem állhat ellentétben a közérdekkel, melynek értelmében a polgárokat, a munkavállalókat és a fogyasztókat védeni kell a kockázatoktól. |
| --- | --- |

1.3.1.

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy ennek az elvnek az alkalmazása nem állhat ellentétben a közérdekkel, melynek értelmében a polgárokat, a munkavállalókat és a fogyasztókat védeni kell a kockázatoktól.

| 1.4. | Az EGSZB rendkívül aggasztónak tartja a szociális és környezeti hatástanulmányok hiányosságairól, valamint a konzultációk nyomon követéséről szóló megállapításokat. Nagyobb átláthatóságot kér az Európai Bizottságtól, illetve annak indokolását, hogy egy adott rendelkezés vagy rendelkezésjavaslat hatásvizsgálat és/vagy utólagos elemzés tárgya legyen-e vagy sem. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB rendkívül aggasztónak tartja a szociális és környezeti hatástanulmányok hiányosságairól, valamint a konzultációk nyomon követéséről szóló megállapításokat. Nagyobb átláthatóságot kér az Európai Bizottságtól, illetve annak indokolását, hogy egy adott rendelkezés vagy rendelkezésjavaslat hatásvizsgálat és/vagy utólagos elemzés tárgya legyen-e vagy sem.

| 1.5. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi dimenziók integrált és kiegyensúlyozott elemzését. Úgy véli ugyanis, hogy az Európai Bizottság által kitűzött célok csak oly módon érhetők el, ha mindezeket a dimenziókat, csakúgy mint az összes érintett fél aggodalmait figyelembe veszik. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi dimenziók integrált és kiegyensúlyozott elemzését. Úgy véli ugyanis, hogy az Európai Bizottság által kitűzött célok csak oly módon érhetők el, ha mindezeket a dimenziókat, csakúgy mint az összes érintett fél aggodalmait figyelembe veszik.

| 1.6. | Az EGSZB megítélése szerint az intelligens szabályozás nem mentesít a polgárok, a fogyasztók és a munkavállalók védelmére vonatkozó szabályozás, a férfiak és a nők közötti egyenlőségre vonatkozó normák vagy a környezetvédelmi előírások betartása alól, és nem hathat a javítások megakadályozásának irányába. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB megítélése szerint az intelligens szabályozás nem mentesít a polgárok, a fogyasztók és a munkavállalók védelmére vonatkozó szabályozás, a férfiak és a nők közötti egyenlőségre vonatkozó normák vagy a környezetvédelmi előírások betartása alól, és nem hathat a javítások megakadályozásának irányába.

| 1.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy az intelligens szabályozásnak tiszteletben kell tartania a belső piac Szerződésben előírt szociális dimenzióját, különösen az európai szociális párbeszéd keretében elért tárgyalásos megállapodások átültetése során. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB úgy véli, hogy az intelligens szabályozásnak tiszteletben kell tartania a belső piac Szerződésben előírt szociális dimenzióját, különösen az európai szociális párbeszéd keretében elért tárgyalásos megállapodások átültetése során.

| 1.8. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye jobban figyelembe a konzultációk során kifejtett álláspontokat, és indokolja meg, hogy milyen mértékben vette, illetve nem vette azokat tekintetbe. Általánosságban véve azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy strukturálja jobban a konzultációkat, mégpedig intézményi és reprezentatív alapon, kihasználva a konzultatív képviseleti szerveknek, illetve az ezeknek megfelelő, európai, tagállami és regionális szinten már létező szerveknek az erőforrásait. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye jobban figyelembe a konzultációk során kifejtett álláspontokat, és indokolja meg, hogy milyen mértékben vette, illetve nem vette azokat tekintetbe. Általánosságban véve azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy strukturálja jobban a konzultációkat, mégpedig intézményi és reprezentatív alapon, kihasználva a konzultatív képviseleti szerveknek, illetve az ezeknek megfelelő, európai, tagállami és regionális szinten már létező szerveknek az erőforrásait.

| 1.9. | Az EGSZB pozitívan kíván válaszolni az Európai Bizottság által a szociális partnerekkel és a civil társadalommal való együttműködés tárgyában kezdeményezett általános felhívásra. Készen áll arra, hogy aktívabban részt vegyen a programban, az európai szociális párbeszéd egyéb formáinak figyelmen kívül hagyása nélkül. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB pozitívan kíván válaszolni az Európai Bizottság által a szociális partnerekkel és a civil társadalommal való együttműködés tárgyában kezdeményezett általános felhívásra. Készen áll arra, hogy aktívabban részt vegyen a programban, az európai szociális párbeszéd egyéb formáinak figyelmen kívül hagyása nélkül.

| 1.10. | Az EGSZB akkor tudja támogatni az Európai Bizottság által javasolt utólagos értékeléseket, ha azokat bizonyos időintervallum fenntartásával valósítják meg. Ellenkező esetben a REFIT állandó instabilitást és jogbizonytalanságot okoz a polgárok és a vállalatok számára. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB akkor tudja támogatni az Európai Bizottság által javasolt utólagos értékeléseket, ha azokat bizonyos időintervallum fenntartásával valósítják meg. Ellenkező esetben a REFIT állandó instabilitást és jogbizonytalanságot okoz a polgárok és a vállalatok számára.

| 1.11. | Az EGSZB szerint az Európai Bizottság már rendelkezik a folyamat javításához szükséges szakértelemmel. Az Európai Bizottságnak a jövőbeni munkát figyelemmel kísérő, új, magas szintű munkacsoport létrehozására vonatkozó javaslatát csak akkor támogatja, ha az tényleges hozzáadott értéket fog nyújtani. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB szerint az Európai Bizottság már rendelkezik a folyamat javításához szükséges szakértelemmel. Az Európai Bizottságnak a jövőbeni munkát figyelemmel kísérő, új, magas szintű munkacsoport létrehozására vonatkozó javaslatát csak akkor támogatja, ha az tényleges hozzáadott értéket fog nyújtani.

2.   Az európai bizottsági dokumentum lényegi tartalma – Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások

| 2.1. | Az Európai Bizottság a REFIT-tel kapcsolatos korábbi közleményeivel (2), illetve a „Jobb szabályozás”-hoz (3) és az „Intelligens szabályozás”-hoz kapcsolódó közleményeivel összhangban emlékeztet arra, hogy az európai uniós szabályozás alapvető szerepet játszik a növekedés és a foglalkoztatás előmozdításában. |
| --- | --- |

2.1.

Az Európai Bizottság a REFIT-tel kapcsolatos korábbi közleményeivel (2), illetve a „Jobb szabályozás”-hoz (3) és az „Intelligens szabályozás”-hoz kapcsolódó közleményeivel összhangban emlékeztet arra, hogy az európai uniós szabályozás alapvető szerepet játszik a növekedés és a foglalkoztatás előmozdításában.

| 2.2. | Hangsúlyozza, hogy ez jelentős várakozásokat teremt a vállalkozások (egyenlő versenyfeltételek és a versenyképesség ösztönzése) és a polgárok részéről egyaránt (érdekeik védelme, konkrétan az egészségügy és a biztonság, a környezet minősége és a magánélet tiszteletben tartásához való jog tekintetében). |
| --- | --- |

2.2.

Hangsúlyozza, hogy ez jelentős várakozásokat teremt a vállalkozások (egyenlő versenyfeltételek és a versenyképesség ösztönzése) és a polgárok részéről egyaránt (érdekeik védelme, konkrétan az egészségügy és a biztonság, a környezet minősége és a magánélet tiszteletben tartásához való jog tekintetében).

| 2.3. | A kihívást az jelenti, hogy megőrizzük a jogszabályok egyszerűségét – ne lépjünk tovább annál, mint ami feltétlenül szükséges a szakpolitikai célok eléréséhez és a szabályozásbeli átfedések elkerüléséhez. |
| --- | --- |

2.3.

A kihívást az jelenti, hogy megőrizzük a jogszabályok egyszerűségét – ne lépjünk tovább annál, mint ami feltétlenül szükséges a szakpolitikai célok eléréséhez és a szabályozásbeli átfedések elkerüléséhez.

3.   Általános észrevételek

| 3.1. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által kidolgozott REFIT program általános célkitűzéseit, és felhívja a figyelmet a „Jobb jogalkotás” és az „Intelligens szabályozás” programmal foglalkozó véleményeire (4), köztük a kis- és középvállalkozások szükségleteire adott válaszokra. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által kidolgozott REFIT program általános célkitűzéseit, és felhívja a figyelmet a „Jobb jogalkotás” és az „Intelligens szabályozás” programmal foglalkozó véleményeire (4), köztük a kis- és középvállalkozások szükségleteire adott válaszokra.

| 3.2. | Az EGSZB támogatja a kis-, közepes és mikrovállalkozásokra, illetve a polgárokra nehezedő terhek és a bürokrácia csökkentését. Az Európai Bizottságnak ugyanis a mennyiség helyett a minőségre kellene összpontosítania, és az adminisztratív terhek csökkentését kellene előtérbe helyeznie, mivel azok a vállalkozások többletköltségeinek tekinthetők, fékezik a versenyképességet, akadályozzák az innovációt és a munkahelyteremtést. Ezt nyilvánvalóan a kötelezettségek céljának és rendeltetésének a figyelembevételével kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.2.

Az EGSZB támogatja a kis-, közepes és mikrovállalkozásokra, illetve a polgárokra nehezedő terhek és a bürokrácia csökkentését. Az Európai Bizottságnak ugyanis a mennyiség helyett a minőségre kellene összpontosítania, és az adminisztratív terhek csökkentését kellene előtérbe helyeznie, mivel azok a vállalkozások többletköltségeinek tekinthetők, fékezik a versenyképességet, akadályozzák az innovációt és a munkahelyteremtést. Ezt nyilvánvalóan a kötelezettségek céljának és rendeltetésének a figyelembevételével kell elvégezni.

| 3.3. | Fontos elkerülni a kért információk párhuzamosságát, ugyanakkor a jó kormányzás érdekében a szakpolitikák kialakításához, ellenőrzéséhez és értékeléséhez rendelkezni kell a feltétlenül szükséges és releváns adatokkal és információkkal. |
| --- | --- |

3.3.

Fontos elkerülni a kért információk párhuzamosságát, ugyanakkor a jó kormányzás érdekében a szakpolitikák kialakításához, ellenőrzéséhez és értékeléséhez rendelkezni kell a feltétlenül szükséges és releváns adatokkal és információkkal.

| 3.4. | Az EGSZB osztja az Európai Bizottság azon véleményét, mely szerint a jogbiztonság és a jogi kiszámíthatóság szükségessége ellentmond annak, hogy rövid távú megoldásokhoz folyamodjunk. Úgy véli ugyanis, hogy gondosan mérlegelni kell a jogszabályok bárminemű felülvizsgálatát, és azt egy hosszú távú keretbe kell illeszteni a kiszámíthatóság, a jogbiztonság és az átláthatóság biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

3.4.

Az EGSZB osztja az Európai Bizottság azon véleményét, mely szerint a jogbiztonság és a jogi kiszámíthatóság szükségessége ellentmond annak, hogy rövid távú megoldásokhoz folyamodjunk. Úgy véli ugyanis, hogy gondosan mérlegelni kell a jogszabályok bárminemű felülvizsgálatát, és azt egy hosszú távú keretbe kell illeszteni a kiszámíthatóság, a jogbiztonság és az átláthatóság biztosítása érdekében.

| 3.5. | Az EGSZB ismételten kiemeli, hogy az intelligens szabályozás nem mentesít a polgárok, a fogyasztók és a munkavállalók védelmére vonatkozó szabályozás (nem szabad „aláás[ni] a munkavállalók jogait vagy csökkent[eni] minimális védelmi szintjüket, különösen a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén” (5)), a férfiak és a nők közötti egyenlőség vagy a környezetvédelmi előírások betartása alól. Az intelligens szabályozásnak lehetővé kell tennie a fejlesztést és a tökéletesítést. |
| --- | --- |

3.5.

Az EGSZB ismételten kiemeli, hogy az intelligens szabályozás nem mentesít a polgárok, a fogyasztók és a munkavállalók védelmére vonatkozó szabályozás (nem szabad „aláás[ni] a munkavállalók jogait vagy csökkent[eni] minimális védelmi szintjüket, különösen a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén” (5)), a férfiak és a nők közötti egyenlőség vagy a környezetvédelmi előírások betartása alól. Az intelligens szabályozásnak lehetővé kell tennie a fejlesztést és a tökéletesítést.

| 3.6. | Ezzel kapcsolatban az EGSZB örömmel veszi, hogy az Európai Bizottság emlékeztet arra, hogy a REFIT program nem kérdőjelezi meg a rögzített szakpolitikai célokat, illetve nem válik kárára a polgárok, a fogyasztók és a munkavállalók egészségének és biztonságának, illetve a környezetnek. Az EGSZB hangsúlyozza azonban, hogy itt nem csupán arról van szó, hogy ne ártson az emberek egészségének, hanem hogy a közérdek és a polgárok megfelelő védelme nevében járjon el minden őket veszélyeztető kockázattal szemben, függetlenül attól, hogy az az egészségükkel kapcsolatos vagy sem. Az Európai Tanács 2014. június 26-i és 27-i ülése, valamint az Európai Parlament 2014. február 4-i ülése is hasonló aggodalmakat fogalmazott meg (6). |
| --- | --- |

3.6.

Ezzel kapcsolatban az EGSZB örömmel veszi, hogy az Európai Bizottság emlékeztet arra, hogy a REFIT program nem kérdőjelezi meg a rögzített szakpolitikai célokat, illetve nem válik kárára a polgárok, a fogyasztók és a munkavállalók egészségének és biztonságának, illetve a környezetnek. Az EGSZB hangsúlyozza azonban, hogy itt nem csupán arról van szó, hogy ne ártson az emberek egészségének, hanem hogy a közérdek és a polgárok megfelelő védelme nevében járjon el minden őket veszélyeztető kockázattal szemben, függetlenül attól, hogy az az egészségükkel kapcsolatos vagy sem. Az Európai Tanács 2014. június 26-i és 27-i ülése, valamint az Európai Parlament 2014. február 4-i ülése is hasonló aggodalmakat fogalmazott meg (6).

| 3.7. | Az EGSZB megítélése szerint az intelligens szabályozásnak tiszteletben kell tartania a belső piac szociális dimenzióját – ahogyan azt a Szerződés előírja, különös tekintettel a szociális partnerek között az európai szociális párbeszéd keretében megkötött megállapodások átültetésére. |
| --- | --- |

3.7.

Az EGSZB megítélése szerint az intelligens szabályozásnak tiszteletben kell tartania a belső piac szociális dimenzióját – ahogyan azt a Szerződés előírja, különös tekintettel a szociális partnerek között az európai szociális párbeszéd keretében megkötött megállapodások átültetésére.

| 3.8. | Az EGSZB megítélése szerint a REFIT-nek – az Európai Bizottság kívánságának megfelelően – az EU, a tagállamok, a szociális partnerek és más érdekelt felek közös célkitűzésének kell lennie. Elengedhetetlen a bizalom megteremtése és annak biztosítása, hogy ne legyenek félreértések a program célkitűzéseivel kapcsolatban. Néhány bejelentett vagy végrehajtott intézkedés (7) ugyanis bizalmatlanságot keltett az érdekelt felek egy részében és a polgárokban. |
| --- | --- |

3.8.

Az EGSZB megítélése szerint a REFIT-nek – az Európai Bizottság kívánságának megfelelően – az EU, a tagállamok, a szociális partnerek és más érdekelt felek közös célkitűzésének kell lennie. Elengedhetetlen a bizalom megteremtése és annak biztosítása, hogy ne legyenek félreértések a program célkitűzéseivel kapcsolatban. Néhány bejelentett vagy végrehajtott intézkedés (7) ugyanis bizalmatlanságot keltett az érdekelt felek egy részében és a polgárokban.

| 3.9. | Az EGSZB úgy véli ugyanis, hogy az Európai Bizottság által kitűzött célok csak akkor érhetők el, ha az összes érintett fél aggodalmait figyelembe veszik. |
| --- | --- |

3.9.

Az EGSZB úgy véli ugyanis, hogy az Európai Bizottság által kitűzött célok csak akkor érhetők el, ha az összes érintett fél aggodalmait figyelembe veszik.

4.   A program végrehajtása

| 4.1. | Az EGSZB tudomásul veszi a REFIT program végrehajtásának jelenlegi állását. Különösen örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság javítani szeretné az eszközöket a hatásvizsgálatok megvalósításáról és magáról a konzultációs folyamatról szóló konzultációval. Alapvető fontosságú ugyanis, hogy a program horizontális elemeit ne érhesse kritika. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB tudomásul veszi a REFIT program végrehajtásának jelenlegi állását. Különösen örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság javítani szeretné az eszközöket a hatásvizsgálatok megvalósításáról és magáról a konzultációs folyamatról szóló konzultációval. Alapvető fontosságú ugyanis, hogy a program horizontális elemeit ne érhesse kritika.

| 4.2. | Az utólagos értékelések és a hatásvizsgálatok időben egymáshoz túlságosan közeli elhelyezkedése nem járhat azzal, hogy a demokratikusan elfogadott szabályokat nem lehet megfelelően alkalmazni. Az EGSZB akkor tudja támogatni az Európai Bizottság által javasolt utólagos értékeléseket, ha azokat bizonyos időintervallum fenntartásával valósítják meg. Az utólagos értékeléseknek ugyanis csak akkor van értelme, ha már néhány év eltelt a szabály nemzeti jogba történő átültetésének határideje és utólagos értékelése között. Ellenkező esetben a REFIT állandó instabilitást és jogbizonytalanságot okoz a polgárok és a vállalatok számára. |
| --- | --- |

4.2.

Az utólagos értékelések és a hatásvizsgálatok időben egymáshoz túlságosan közeli elhelyezkedése nem járhat azzal, hogy a demokratikusan elfogadott szabályokat nem lehet megfelelően alkalmazni. Az EGSZB akkor tudja támogatni az Európai Bizottság által javasolt utólagos értékeléseket, ha azokat bizonyos időintervallum fenntartásával valósítják meg. Az utólagos értékeléseknek ugyanis csak akkor van értelme, ha már néhány év eltelt a szabály nemzeti jogba történő átültetésének határideje és utólagos értékelése között. Ellenkező esetben a REFIT állandó instabilitást és jogbizonytalanságot okoz a polgárok és a vállalatok számára.

| 4.3. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság többször is hangsúlyozza a szociális partnerek, a civil társadalom és a kkv-k bevonásának szükségességét. Megjegyzi ugyanis, hogy mindeddig ez inkább elvi kijelentés volt, mintsem az előterjesztett javaslatok megvitatását és figyelembevételét célzó strukturált gyakorlat. |
| --- | --- |

4.3.

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság többször is hangsúlyozza a szociális partnerek, a civil társadalom és a kkv-k bevonásának szükségességét. Megjegyzi ugyanis, hogy mindeddig ez inkább elvi kijelentés volt, mintsem az előterjesztett javaslatok megvitatását és figyelembevételét célzó strukturált gyakorlat.

| 4.3.1. | Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy a civil társadalom reprezentatív struktúráinak, a szakszervezeteknek és a kkv-knek a legmegfelelőbb csatornákon történő bevonása és a velük folytatott konzultáció elengedhetetlen. |
| --- | --- |

4.3.1.

Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy a civil társadalom reprezentatív struktúráinak, a szakszervezeteknek és a kkv-knek a legmegfelelőbb csatornákon történő bevonása és a velük folytatott konzultáció elengedhetetlen.

4.4.   A hatásvizsgálatokról

| 4.4.1. | A Hatásvizsgálati Testület 2012. és 2013. évi jelentése (8) rámutat a folyamat hiányosságaira, csakúgy mint az annak javítására irányuló erőfeszítésekre.
  A főbb pontok a következők:






  — | számos hatásvizsgálat nem tartalmazza megfelelő módon a konzultációk során megfogalmazott különböző véleményeket, és részrehajló módon ismerteti őket, |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

A Hatásvizsgálati Testület 2012. és 2013. évi jelentése (8) rámutat a folyamat hiányosságaira, csakúgy mint az annak javítására irányuló erőfeszítésekre.

A főbb pontok a következők:

—

számos hatásvizsgálat nem tartalmazza megfelelő módon a konzultációk során megfogalmazott különböző véleményeket, és részrehajló módon ismerteti őket,

| — | további erőfeszítéseket kell tenni a tényleges alternatív lehetőségek figyelembevétele (az opciók világosabb megfogalmazása, indokolás, arányosság), valamint az összes opcióra (nem csupán a preferált lehetőségre) vonatkozó, elegendően részletes információk közlése érdekében, |
| --- | --- |

—

további erőfeszítéseket kell tenni a tényleges alternatív lehetőségek figyelembevétele (az opciók világosabb megfogalmazása, indokolás, arányosság), valamint az összes opcióra (nem csupán a preferált lehetőségre) vonatkozó, elegendően részletes információk közlése érdekében,

| — | problémát jelent a társadalmi hatások (pozitív és negatív) vizsgálatának minősége, csakúgy mint a környezeti hatások vizsgálatának kiterjedése és mélysége, |
| --- | --- |

—

problémát jelent a társadalmi hatások (pozitív és negatív) vizsgálatának minősége, csakúgy mint a környezeti hatások vizsgálatának kiterjedése és mélysége,

| — | a meglévő uniós jogszabályok és programok utólagos értékelésének szükségessége, |
| --- | --- |

—

a meglévő uniós jogszabályok és programok utólagos értékelésének szükségessége,

| — | a gazdasági, társadalmi és környezeti hatások integrált vizsgálata melletti elkötelezettség. |
| --- | --- |

—

a gazdasági, társadalmi és környezeti hatások integrált vizsgálata melletti elkötelezettség.

| 4.4.2. | A Hatásvizsgálati Testület 2013. évi jelentése felhívja a figyelmet a kkv-kre és a mikrovállalkozásokra gyakorolt hatásokról szóló vélemények számának a jelentős mértékű visszaesésére. Ezt azzal magyarázza, hogy az Európai Bizottság nagyobb mértékben van rájuk tekintettel, elsősorban a fordított bizonyítási teher mikrovállalkozásokra történő alkalmazásával. A Hatásvizsgálati Testület kiemeli, hogy a versenyképességre gyakorolt hatásra irányuló vizsgálatok száma 2012-höz képest jelentősen nőtt (30 %-kal). Ugyanakkor ezúttal is aggodalmak merülnek fel a konzultációk során kifejtett vélemények és kritikus álláspontok átláthatóságának hiánya miatt, csakúgy, mint azzal kapcsolatban, hogy ismertetni kell, hogy miként vették figyelembe a felvetett problémáit. |
| --- | --- |

4.4.2.

A Hatásvizsgálati Testület 2013. évi jelentése felhívja a figyelmet a kkv-kre és a mikrovállalkozásokra gyakorolt hatásokról szóló vélemények számának a jelentős mértékű visszaesésére. Ezt azzal magyarázza, hogy az Európai Bizottság nagyobb mértékben van rájuk tekintettel, elsősorban a fordított bizonyítási teher mikrovállalkozásokra történő alkalmazásával. A Hatásvizsgálati Testület kiemeli, hogy a versenyképességre gyakorolt hatásra irányuló vizsgálatok száma 2012-höz képest jelentősen nőtt (30 %-kal). Ugyanakkor ezúttal is aggodalmak merülnek fel a konzultációk során kifejtett vélemények és kritikus álláspontok átláthatóságának hiánya miatt, csakúgy, mint azzal kapcsolatban, hogy ismertetni kell, hogy miként vették figyelembe a felvetett problémáit.

| 4.4.3. | Az EGSZB örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság és a Hatásvizsgálati Testület javítani kívánja a folyamat minőségét. Megjegyzi, hogy a kkv-kkel és a mikrovállalkozásokkal kapcsolatos hatásvizsgálatokat úgy tűnik, hogy sokkal inkább figyelembe veszik, mint korábban, ami megfelel az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag, a „gondolkozz először kicsiben” és a kkv-teszt elveiről szóló korábbi véleményeiben megfogalmazottaknak. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy folytatni kell ezeket az erőfeszítéseket. Emlékeztet arra, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elvnek nem célja, és nem is lehet célja a mikrovállalkozások és a kkv-k mentesítése a szabályozás alkalmazása alól. Sokkal inkább arról van szó, hogy a jogszabályalkotás során figyelembe veszik azt, hogy a szabályozás a kisebb struktúrákra is vonatkozik majd, ugyanakkor a szabályozás céljának a megvalósulását ez nem érinti. Úgy gondolja, hogy ezek az elvek nem szolgálhatnak alapul arra, hogy a jogszabályok hatáskörét a vállalkozás nagysága önmagában meghatározza, valamint hogy az ellentmondjon a közérdeknek; utóbbi feltételezi, hogy a polgárokat, a munkavállalókat és a fogyasztókat védeni kell a kockázatoktól. |
| --- | --- |

4.4.3.

Az EGSZB örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság és a Hatásvizsgálati Testület javítani kívánja a folyamat minőségét. Megjegyzi, hogy a kkv-kkel és a mikrovállalkozásokkal kapcsolatos hatásvizsgálatokat úgy tűnik, hogy sokkal inkább figyelembe veszik, mint korábban, ami megfelel az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag, a „gondolkozz először kicsiben” és a kkv-teszt elveiről szóló korábbi véleményeiben megfogalmazottaknak. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy folytatni kell ezeket az erőfeszítéseket. Emlékeztet arra, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elvnek nem célja, és nem is lehet célja a mikrovállalkozások és a kkv-k mentesítése a szabályozás alkalmazása alól. Sokkal inkább arról van szó, hogy a jogszabályalkotás során figyelembe veszik azt, hogy a szabályozás a kisebb struktúrákra is vonatkozik majd, ugyanakkor a szabályozás céljának a megvalósulását ez nem érinti. Úgy gondolja, hogy ezek az elvek nem szolgálhatnak alapul arra, hogy a jogszabályok hatáskörét a vállalkozás nagysága önmagában meghatározza, valamint hogy az ellentmondjon a közérdeknek; utóbbi feltételezi, hogy a polgárokat, a munkavállalókat és a fogyasztókat védeni kell a kockázatoktól.

| 4.4.4. | Az EGSZB-t ezen túlmenően különösen aggasztja néhány, korábban már említett megállapítás. Megjegyzi, hogy a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi téren végzett hatásvizsgálatok mellett még számos más dimenzióval foglalkoztak (9), jóllehet a Hatásvizsgálati Testület úgy véli, hogy a társadalmi és környezetvédelmi hatásvizsgálatok minősége időnként kívánnivalót hagy maga után. Az EGSZB ezért biztosítékokat szeretne arra nézve, hogy az Európai Bizottság rendelkezik a megfelelő eszközökkel ezeknek a vizsgálatoknak az egyidejű lefolytatásához, és ez nem megy a minőség, az egyensúly, a célok, a mérési eszközök és az előzetesen bejelentett paraméterek kárára. |
| --- | --- |

4.4.4.

Az EGSZB-t ezen túlmenően különösen aggasztja néhány, korábban már említett megállapítás. Megjegyzi, hogy a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi téren végzett hatásvizsgálatok mellett még számos más dimenzióval foglalkoztak (9), jóllehet a Hatásvizsgálati Testület úgy véli, hogy a társadalmi és környezetvédelmi hatásvizsgálatok minősége időnként kívánnivalót hagy maga után. Az EGSZB ezért biztosítékokat szeretne arra nézve, hogy az Európai Bizottság rendelkezik a megfelelő eszközökkel ezeknek a vizsgálatoknak az egyidejű lefolytatásához, és ez nem megy a minőség, az egyensúly, a célok, a mérési eszközök és az előzetesen bejelentett paraméterek kárára.

| 4.4.5. | Végül nem egyértelmű, hogy bizonyos – nevezetesen az ECOFIN hatáskörébe tartozó – projektek és javaslatok (two pack, six pack) hatásvizsgálatára miért nem kerül sor, ami azt az érzetet kelti az érintettekben, hogy a folyamat sokkal inkább a gazdasági (és versenyképességi) aspektusokra irányul, mint a másik két pillérre. Ahogyan az Európai Bizottság is hangsúlyozza, az egyszerűsítés célkitűzését mindenkinek osztania és támogatnia kell, és annak stabil és hiteles vizsgálatokon kell alapulnia. |
| --- | --- |

4.4.5.

Végül nem egyértelmű, hogy bizonyos – nevezetesen az ECOFIN hatáskörébe tartozó – projektek és javaslatok (two pack, six pack) hatásvizsgálatára miért nem kerül sor, ami azt az érzetet kelti az érintettekben, hogy a folyamat sokkal inkább a gazdasági (és versenyképességi) aspektusokra irányul, mint a másik két pillérre. Ahogyan az Európai Bizottság is hangsúlyozza, az egyszerűsítés célkitűzését mindenkinek osztania és támogatnia kell, és annak stabil és hiteles vizsgálatokon kell alapulnia.

| 4.4.6. | Az EGSZB a következőket várja az Európai Bizottságtól:






  — | viselkedjen átláthatóbb módon, és indokolja meg, hogy egyes rendelkezéseket vagy rendelkezésjavaslatokat miért vet alá hatásvizsgálatnak, másokat pedig miért nem, |
| --- | --- | --- |

4.4.6.

Az EGSZB a következőket várja az Európai Bizottságtól:

—

viselkedjen átláthatóbb módon, és indokolja meg, hogy egyes rendelkezéseket vagy rendelkezésjavaslatokat miért vet alá hatásvizsgálatnak, másokat pedig miért nem,

| — | biztosítsa a közérdek figyelembevételét, |
| --- | --- |

—

biztosítsa a közérdek figyelembevételét,

| — | hozzon konkrét intézkedéseket a három – gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi – dimenzió integrált módon történő, kiegyensúlyozott figyelembevétele érdekében, valamint a hatásvizsgálatok minőségének biztosítására ezen a szinten, |
| --- | --- |

—

hozzon konkrét intézkedéseket a három – gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi – dimenzió integrált módon történő, kiegyensúlyozott figyelembevétele érdekében, valamint a hatásvizsgálatok minőségének biztosítására ezen a szinten,

| — | nagyobb mértékben vegye figyelembe a konzultációk során kifejtett álláspontokat, és indokolja meg, hogy azokat miért az adott módon vették vagy nem vették figyelembe. |
| --- | --- |

—

nagyobb mértékben vegye figyelembe a konzultációk során kifejtett álláspontokat, és indokolja meg, hogy azokat miért az adott módon vették vagy nem vették figyelembe.

| 4.4.7. | Sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság közleménye nem utal explicit módon az EGSZB-re mint a civil társadalom konzultatív szervére, amely véleményeket bocsát ki az uniós jogszabályok alapvető aspektusairól. Pozitív választ kíván adni az Európai Bizottság által a szociális partnereknek és a civil társadalomnak címzett általánosabb együttműködési felhívásra, és kész az aktívabb együttműködésre a folyamat konzultációs úton vagy szakértők bevonásával történő javítására. |
| --- | --- |

4.4.7.

Sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság közleménye nem utal explicit módon az EGSZB-re mint a civil társadalom konzultatív szervére, amely véleményeket bocsát ki az uniós jogszabályok alapvető aspektusairól. Pozitív választ kíván adni az Európai Bizottság által a szociális partnereknek és a civil társadalomnak címzett általánosabb együttműködési felhívásra, és kész az aktívabb együttműködésre a folyamat konzultációs úton vagy szakértők bevonásával történő javítására.

4.5.   A konzultációs folyamatról

| 4.5.1. | Az Európai Bizottság hangsúlyozza az érintett felekkel történő konzultáció alapvető szerepét a folyamatban, de annak eredményét nem mindig veszi figyelembe. Emellett az Európai Bizottság által meghirdetett nyilvános konzultációkra adott válaszadás aránya, a válaszadók reprezentativitásának kérdése és ebből kifolyólag a válaszok gyakran kevéssé reprezentatív jellege is rontja a folyamat minőségét. Az EGSZB szerint talán a konzultációk számának az emelkedése, valamint a tájékozott válaszadáshoz szükséges eszközök számának, az ehhez szükséges időnek és a rendelkezésre állás mértékének a növekedése is magyarázatul szolgálhat a fentiekre. Emellett a kérdezés módja időnként már sejteti a választ, ami miatt kétségessé válik a folyamat objektivitása és semlegessége. |
| --- | --- |

4.5.1.

Az Európai Bizottság hangsúlyozza az érintett felekkel történő konzultáció alapvető szerepét a folyamatban, de annak eredményét nem mindig veszi figyelembe. Emellett az Európai Bizottság által meghirdetett nyilvános konzultációkra adott válaszadás aránya, a válaszadók reprezentativitásának kérdése és ebből kifolyólag a válaszok gyakran kevéssé reprezentatív jellege is rontja a folyamat minőségét. Az EGSZB szerint talán a konzultációk számának az emelkedése, valamint a tájékozott válaszadáshoz szükséges eszközök számának, az ehhez szükséges időnek és a rendelkezésre állás mértékének a növekedése is magyarázatul szolgálhat a fentiekre. Emellett a kérdezés módja időnként már sejteti a választ, ami miatt kétségessé válik a folyamat objektivitása és semlegessége.

| 4.5.2. | A „konzultáció” révén születhetnek meg a megbízható adatokon nyugvó, minőségi jogalkotási javaslatok. A vállalkozásokkal, különösen a kkv-kel és képviselőikkel történő korai és megfelelő konzultáció lehetővé tenné, hogy a tények elemzése, valamint a jogszabály által érintettek és az annak végrehatásában részt vevők tapasztalatai és nézetei alapján szülessenek döntések. Ugyanez érvényes a polgárok különféle képviseleti szervezeteire (munkavállalók, szociális juttatások kedvezményezettjei, fogyasztók stb.). |
| --- | --- |

4.5.2.

A „konzultáció” révén születhetnek meg a megbízható adatokon nyugvó, minőségi jogalkotási javaslatok. A vállalkozásokkal, különösen a kkv-kel és képviselőikkel történő korai és megfelelő konzultáció lehetővé tenné, hogy a tények elemzése, valamint a jogszabály által érintettek és az annak végrehatásában részt vevők tapasztalatai és nézetei alapján szülessenek döntések. Ugyanez érvényes a polgárok különféle képviseleti szervezeteire (munkavállalók, szociális juttatások kedvezményezettjei, fogyasztók stb.).

| 4.5.3. | Az EGSZB azt kéri, hogy a szociális partnerek és az érintett közvetítő szervezetek kapjanak abszolút prioritást. A kkv-kkel és a fogyasztókkal történő közvetlen és egyéni konzultáció ad hoc jellegű volt és nem bizonyult hatékonynak és reprezentatívnak. Az érintett szervezeteknek ezenkívül valódi lehetőséget kell biztosítani a konzultációk és a kérdőívek előkészítésében való részvételre. |
| --- | --- |

4.5.3.

Az EGSZB azt kéri, hogy a szociális partnerek és az érintett közvetítő szervezetek kapjanak abszolút prioritást. A kkv-kkel és a fogyasztókkal történő közvetlen és egyéni konzultáció ad hoc jellegű volt és nem bizonyult hatékonynak és reprezentatívnak. Az érintett szervezeteknek ezenkívül valódi lehetőséget kell biztosítani a konzultációk és a kérdőívek előkészítésében való részvételre.

| 4.5.4. | Az EGSZB ezért úgy érzi, hogy talán célravezetőbb lenne ezeket a konzultációkat intézményi és reprezentatív alapon jobban strukturálni, kihasználva a már meglévő reprezentatív konzultatív szervek erőforrásait, vagy szükség esetén újabbakat létrehozni. |
| --- | --- |

4.5.4.

Az EGSZB ezért úgy érzi, hogy talán célravezetőbb lenne ezeket a konzultációkat intézményi és reprezentatív alapon jobban strukturálni, kihasználva a már meglévő reprezentatív konzultatív szervek erőforrásait, vagy szükség esetén újabbakat létrehozni.

| 4.5.5. | Az EGSZB azt javasolja, hogy az uniós és tagállami szinten már létező reprezentatív szervek jelentsék a konzultációk kiinduló pontját. Ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy ezek hiányában vannak olyan konzultációs struktúrák, amelyekre támaszkodni lehet. |
| --- | --- |

4.5.5.

Az EGSZB azt javasolja, hogy az uniós és tagállami szinten már létező reprezentatív szervek jelentsék a konzultációk kiinduló pontját. Ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy ezek hiányában vannak olyan konzultációs struktúrák, amelyekre támaszkodni lehet.

| 4.5.6. | Az EGSZB azt javasolja, hogy használják ki a munkáltatók, a vállalkozások, a szakszervezetek és az NGO-k európai szövetségeinek a szakértelmét és potenciálját, és a magántanácsadók mellett ezeket is vegyék igénybe a szükséges felmérések és tanulmányok elkészíttetésekor. |
| --- | --- |

4.5.6.

Az EGSZB azt javasolja, hogy használják ki a munkáltatók, a vállalkozások, a szakszervezetek és az NGO-k európai szövetségeinek a szakértelmét és potenciálját, és a magántanácsadók mellett ezeket is vegyék igénybe a szükséges felmérések és tanulmányok elkészíttetésekor.

| 4.5.7. | Az EGSZB mindenesetre kész ebben a keretben elvégezni saját feladatait az európai szociális párbeszéd működése egyéb módozatainak a sérelme nélkül. |
| --- | --- |

4.5.7.

Az EGSZB mindenesetre kész ebben a keretben elvégezni saját feladatait az európai szociális párbeszéd működése egyéb módozatainak a sérelme nélkül.

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a REFIT programnak ambiciózusnak, ugyanakkor egyszerűnek, egyértelműnek és átláthatónak kellene lennie. |
| --- | --- |

5.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy a REFIT programnak ambiciózusnak, ugyanakkor egyszerűnek, egyértelműnek és átláthatónak kellene lennie.

| 5.2. | A napirend- és programnevek számának a növekedése (jobb szabályozás, intelligens szabályozás, gondolkodj először kicsiben stb.) egyfajta zűrzavart okozott. |
| --- | --- |

5.2.

A napirend- és programnevek számának a növekedése (jobb szabályozás, intelligens szabályozás, gondolkodj először kicsiben stb.) egyfajta zűrzavart okozott.

Világossá kellene tenni e programok és projektek hierarchiáját és kölcsönhatását, hogy a nyilvánosság tudja, kikhez szólnak.

| 5.3. | A folyamatban részt vevő szervek, a konzultációs csatornák és a javaslatok kezelői számának növekedése rontja a műveletek átláthatóságát. |
| --- | --- |

5.3.

A folyamatban részt vevő szervek, a konzultációs csatornák és a javaslatok kezelői számának növekedése rontja a műveletek átláthatóságát.

| 5.4. | Ugyanezt a hatékonyságra és átláthatóságra törekvő logikát követve, és látva a létező mechanizmusokat, az Európai Parlament szintjén is, az EGSZB csak akkor fogja támogatni az Európai Bizottság javaslatát, amely szerint létrehoznának még egy magas szintű csoportot a jövőbeli munkák támogatására, ha annak hozzáadott értéke bizonyított. Az EGSZB szerint az Európai Bizottság már rendelkezik a folyamat javításához szükséges szakértelemmel. |
| --- | --- |

5.4.

Ugyanezt a hatékonyságra és átláthatóságra törekvő logikát követve, és látva a létező mechanizmusokat, az Európai Parlament szintjén is, az EGSZB csak akkor fogja támogatni az Európai Bizottság javaslatát, amely szerint létrehoznának még egy magas szintű csoportot a jövőbeli munkák támogatására, ha annak hozzáadott értéke bizonyított. Az EGSZB szerint az Európai Bizottság már rendelkezik a folyamat javításához szükséges szakértelemmel.

| 5.5. | Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság szerint a hatásvizsgálatoknak a jogalkotási folyamat minden szintjén helye van, ideértve a társjogalkotók által benyújtott módosító indítványokat is. Egy olyan rendszerben, ahol két társjogalkotó van, és ahol a kompromisszum keresése az alapszabály, nem helyénvaló, hogy a két jogalkotó közül az egyiké legyen az utolsó szó a hatásvizsgálatokkal kapcsolatban (ez a döntéshozatal Szerződés által megállapított szabályok torzulásával járhat). |
| --- | --- |

5.5.

Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság szerint a hatásvizsgálatoknak a jogalkotási folyamat minden szintjén helye van, ideértve a társjogalkotók által benyújtott módosító indítványokat is. Egy olyan rendszerben, ahol két társjogalkotó van, és ahol a kompromisszum keresése az alapszabály, nem helyénvaló, hogy a két jogalkotó közül az egyiké legyen az utolsó szó a hatásvizsgálatokkal kapcsolatban (ez a döntéshozatal Szerződés által megállapított szabályok torzulásával járhat).

| 5.6. | Az EGSZB ezenkívül emlékeztet arra, hogy a REFIT program célja kapcsolódik az EU-n belüli jogalkalmazáshoz is. A hatásvizsgálatok terén az Európai Bizottság iránymutatásai kiterjednek annak vizsgálatára is, hogy bizonyos esetekben a kérdéses probléma megoldható-e a létező jogszabály tényleges alkalmazásával. |
| --- | --- |

5.6.

Az EGSZB ezenkívül emlékeztet arra, hogy a REFIT program célja kapcsolódik az EU-n belüli jogalkalmazáshoz is. A hatásvizsgálatok terén az Európai Bizottság iránymutatásai kiterjednek annak vizsgálatára is, hogy bizonyos esetekben a kérdéses probléma megoldható-e a létező jogszabály tényleges alkalmazásával.

| 5.7. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság erőfeszítéseit az irányelvek tagállami szintű hatékony átültetésének támogatása és ellenőrzése terén. Kiemeli az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 30. éves jelentés megállapításait (10). A jelentés megemlíti, hogy a késések és a jogsértések elsősorban a környezetvédelem, a közlekedés és az adózás területére jellemzőek. Az EGSZB aggasztónak találja, hogy 2012-ben a problémák alapvetően, és csökkenő sorrendben a közlekedés, az egészségügy, a fogyasztói jog, a környezetvédelem, a belső piac és a szolgáltatások terén fordulnak elő. |
| --- | --- |

5.7.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság erőfeszítéseit az irányelvek tagállami szintű hatékony átültetésének támogatása és ellenőrzése terén. Kiemeli az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 30. éves jelentés megállapításait (10). A jelentés megemlíti, hogy a késések és a jogsértések elsősorban a környezetvédelem, a közlekedés és az adózás területére jellemzőek. Az EGSZB aggasztónak találja, hogy 2012-ben a problémák alapvetően, és csökkenő sorrendben a közlekedés, az egészségügy, a fogyasztói jog, a környezetvédelem, a belső piac és a szolgáltatások terén fordulnak elő.

| 5.8. | Az EGSZB úgy véli, hogy a megkülönböztetés nélkül bármely területen megadott mentesítés lehetőséget teremt a tagállamoknak arra, hogy nemzeti szinten kedvük szerint alkossanak jogszabályokat, ez pedig fokozza a jogszabályi bonyolultságot, a jogbizonytalanságot és a homályos jogi helyzeteket a belső piacon. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy korábbi véleményeiben már kérte, hogy – amikor ez helyénvaló – rendszeresebben alkalmazzák a rendelet eszközét, amely, azon túlmenően, hogy nagyobb jogbiztonságot ad, részben megoldaná ezt a problémát. |
| --- | --- |

5.8.

Az EGSZB úgy véli, hogy a megkülönböztetés nélkül bármely területen megadott mentesítés lehetőséget teremt a tagállamoknak arra, hogy nemzeti szinten kedvük szerint alkossanak jogszabályokat, ez pedig fokozza a jogszabályi bonyolultságot, a jogbizonytalanságot és a homályos jogi helyzeteket a belső piacon. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy korábbi véleményeiben már kérte, hogy – amikor ez helyénvaló – rendszeresebben alkalmazzák a rendelet eszközét, amely, azon túlmenően, hogy nagyobb jogbiztonságot ad, részben megoldaná ezt a problémát.

| 5.9. | Az EGSZB emlékeztet a túlszabályozásról („gold-plating”) és az intelligens szabályozásról szóló korábbi véleményeire, amelyekben kérte az elfogadott jogi szövegek minőségének a javítását. Úgy véli, hogy folytatni kell az erre irányuló erőfeszítéseket az Európai Unió politikai céljainak hatékony megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

5.9.

Az EGSZB emlékeztet a túlszabályozásról („gold-plating”) és az intelligens szabályozásról szóló korábbi véleményeire, amelyekben kérte az elfogadott jogi szövegek minőségének a javítását. Úgy véli, hogy folytatni kell az erre irányuló erőfeszítéseket az Európai Unió politikai céljainak hatékony megvalósítása érdekében.

| 5.10. | Az EGSZB emlékeztet továbbá arra, hogy bizonyos esetekben az önszabályozás és/vagy a társszabályozás hatékony megelőzési eszköz vagy kiegészítő lehet a jogalkotási fellépés mellett, amennyiben megfelelően illeszkedik egy nagyon tág, egyértelmű, jól meghatározott és többek között az átláthatóság, a függetlenség, a hatékonyság és a felelősségvállalás elvei által szabályozott jogalkotási keretbe. |
| --- | --- |

5.10.

Az EGSZB emlékeztet továbbá arra, hogy bizonyos esetekben az önszabályozás és/vagy a társszabályozás hatékony megelőzési eszköz vagy kiegészítő lehet a jogalkotási fellépés mellett, amennyiben megfelelően illeszkedik egy nagyon tág, egyértelmű, jól meghatározott és többek között az átláthatóság, a függetlenség, a hatékonyság és a felelősségvállalás elvei által szabályozott jogalkotási keretbe.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  HL C 48., 2011.2.15., 107. o.; HL C 248., 2011.8.25., 87. o.; HL C 327., 2013.11.12., 33. o.

1

(2)  „Az uniós szabályozás célravezetősége” COM(2012) 746 final és „Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): eredmények és következő lépések” COM(2013) 685 final.

2

(3)  „A jobb szabályozás harmadik stratégiai felülvizsgálata az Európai Unióban” COM(2009) 15 final; A Bizottság közleménye: „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” COM(2010) 543 final; A Bizottság közleménye: „Intelligens szabályozás – válasz a kis- és középvállalkozások szükségleteire” COM(2013) 122 final.

3

(4)  HL C 327., 2013.11.12., 33. o.; HL C 248., 2011.8.25., 87. o.; valamint HL C 48., 2011.2.15., 107. o.

4

(5)  HL C 327., 2013.11.12., 33. o.

5

(6)  Az Európai Parlamentnek „az uniós szabályozás célravezetőségéről, a szubszidiaritásról és az arányosságról – a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés” tárgyában 2014. február 4-én született állásfoglalása, mely hangsúlyozza, hogy amellett, hogy a jogszabályoknak egyszerűnek, eredményesnek, hatékonynak, könnyen érthetőnek és a lehető legkisebb költségek mellett hozzáférhetőnek kell lenniük, „az új szabályok kkv-kra vagy nagyvállalkozásokra gyakorolt hatásának vizsgálata nem vezethet a munkavállalók között az őket foglalkoztató vállalkozás mérete szerinti megkülönböztetéshez, és a munkavállalók alapvető jogainak – többek között a tájékoztatáshoz és a konzultációhoz való jog, a munkakörülményeik, a munkahelyi jólétük és a társadalombiztosításhoz való jogaik – csökkenését sem vonhatja maga után, továbbá nem gátolhatja sem e jogok fejlesztését, sem a munkával összefüggő meglévő és új kockázatokkal szembeni munkahelyi védelmüket”.

6

a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés

„az új szabályok kkv-kra vagy nagyvállalkozásokra gyakorolt hatásának vizsgálata nem vezethet a munkavállalók között az őket foglalkoztató vállalkozás mérete szerinti megkülönböztetéshez, és a munkavállalók alapvető jogainak – többek között a tájékoztatáshoz és a konzultációhoz való jog, a munkakörülményeik, a munkahelyi jólétük és a társadalombiztosításhoz való jogaik – csökkenését sem vonhatja maga után, továbbá nem gátolhatja sem e jogok fejlesztését, sem a munkával összefüggő meglévő és új kockázatokkal szembeni munkahelyi védelmüket”

Az Európai Tanács 2014. június 26-i és 27-i ülése „a Bizottságot, a többi uniós intézményt és a tagállamokat pedig arra kéri, hogy a fogyasztók és a munkavállalók védelmét, valamint az egészségügyi és a környezetvédelmi szempontokat is figyelembe véve ambiciózusan folytassák a REFIT program végrehajtását.”

„a Bizottságot, a többi uniós intézményt és a tagállamokat pedig arra kéri, hogy a fogyasztók és a munkavállalók védelmét, valamint az egészségügyi és a környezetvédelmi szempontokat is figyelembe véve ambiciózusan folytassák a REFIT program végrehajtását.”

(7)  Például a Reach, a környezetvédelem, a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, a várandós munkavállalók védelme és a szülői szabadsághoz való könnyebb hozzáférés, a munkahelyi egészségvédelem és biztonság a fodrászatokban, a váz- és izomrendszeri megbetegedések, a rákkeltő anyagok vagy mutagének, a menetíró készülékek, a munkaidő, a részmunkaidős foglalkoztatás, az ideiglenes munka, a tájékoztatás és konzultáció, a munkaszerződésekkel kapcsolatos tájékoztatás, az élelmiszer-ipari termékek címkézése, a környezetvédelmi címkézés, a gyógyszerekhez készülő betegtájékoztatók és a pénzügyi szolgáltatások költségeivel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettségek terén.

7

(8)  A Hatásvizsgálati Testület 2012. évi jelentése, A Hatásvizsgálati Testület 2013. évi jelentése.

8

(9)  Az Európai Bizottság honlapján a hatásvizsgálatokra vonatkozó referenciadokumentumok teljes listája (angolul): Commission Impact Assessment Guidelines (January 2009) Guidelines; + 1–13. melléklet; a Főigazgatóságok egyéb referenciadokumentumai: Operational Guidelines to Assess Impacts on Micro-Enterprises (Főtitkárság + Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság); Operational Guidance for Assessing Impacts on Sectoral Competitiveness within the Commission Impact Assessment System – A „Competitiveness Proofing” Toolkit for use in Impact Assessments; Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments; Assessing Social Impacts; Assessing Territorial Impacts: Operational guidance on how to assess regional and local impacts within the Commission Impact Assessment System.

9

(10)  http://ec.europa.eu/eu_law/docs/docs_infringements/annual_report_30/com_2013_726_hu.pdf

10

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/72 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/72

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – A szellemitulajdon-jogok érvényesítésére vonatkozó megújított konszenzus felé:uniós cselekvési terv

(COM(2014) 392 final)

(2015/C 230/11)

| Előadó: | Pedro Augusto ALMEIDA FREIRE |
| --- | --- |

Előadó:

Pedro Augusto ALMEIDA FREIRE

2014. július 16-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – A szellemitulajdon-jogok érvényesítésére vonatkozó megújított konszenzus felé: uniós cselekvési terv

COM(2014) 392 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2014. november 19-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 144 szavazattal 3 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság általános megközelítését, amely a következők elfogadását tűzi ki célul:






  — | cselekvési terv a szellemitulajdon-jogokat sértő tevékenységek elleni küzdelemre az Európai Unión belül. E cselekvési terv egy sor olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja az üzletszerűen elkövetett jogsértések ellen irányuló, a szellemitulajdon-jogok érvényesítését szolgáló uniós szakpolitika újrafókuszálása a pénz útjának követésére vonatkozó elv („follow the money”) alapján, valamint |
| --- | --- | --- |

1.1.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság általános megközelítését, amely a következők elfogadását tűzi ki célul:

—

cselekvési terv a szellemitulajdon-jogokat sértő tevékenységek elleni küzdelemre az Európai Unión belül. E cselekvési terv egy sor olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja az üzletszerűen elkövetett jogsértések ellen irányuló, a szellemitulajdon-jogok érvényesítését szolgáló uniós szakpolitika újrafókuszálása a pénz útjának követésére vonatkozó elv („follow the money”) alapján, valamint

| — | stratégia a szellemitulajdon-jogok harmadik országokbeli érvényesítésére és tiszteletben tartására. Ennek célja egy nemzetközi szintű megközelítés meghatározása a jelenlegi fejlemények vizsgálata alapján és az Európai Bizottság jelenlegi cselekvési eszközeit javító megoldások kidolgozásával, annak érdekében, hogy ösztönözni lehessen a szellemi tulajdonra vonatkozó szigorúbb szabványokat a harmadik országokban, valamint hogy fel lehessen számolni a jogsértő tevékenységekből eredő javak kereskedelmét, |
| --- | --- |

—

stratégia a szellemitulajdon-jogok harmadik országokbeli érvényesítésére és tiszteletben tartására. Ennek célja egy nemzetközi szintű megközelítés meghatározása a jelenlegi fejlemények vizsgálata alapján és az Európai Bizottság jelenlegi cselekvési eszközeit javító megoldások kidolgozásával, annak érdekében, hogy ösztönözni lehessen a szellemi tulajdonra vonatkozó szigorúbb szabványokat a harmadik országokban, valamint hogy fel lehessen számolni a jogsértő tevékenységekből eredő javak kereskedelmét,

mivel a szellemei tulajdonra vonatkozó jogsértések globális jelenségnek tekinthetők, ezért ezeket holisztikus módon kell kezelni.

| 1.2. | Az EGSZB támogatja a cselekvési terv azon célkitűzését, hogy küzdjön az üzletszerűen elkövetett, szellemitulajdonjog-sértő tevékenységek ellen, mivel ezek károsan befolyásolják az EU-n belüli innovatív beruházásokat és a fenntartható munkahelyteremtést, továbbá az államkincstár bevételeinek kieséséhez vezetnek. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB támogatja a cselekvési terv azon célkitűzését, hogy küzdjön az üzletszerűen elkövetett, szellemitulajdonjog-sértő tevékenységek ellen, mivel ezek károsan befolyásolják az EU-n belüli innovatív beruházásokat és a fenntartható munkahelyteremtést, továbbá az államkincstár bevételeinek kieséséhez vezetnek.

| 1.3. | Az EGSZB tudomásul veszi a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal egyre meghatározóbb szerepét a szellemitulajdon-jogok ösztönzésére és érvényesítésére irányuló európai bizottsági stratégiák kidolgozásában és nyomon követésében, ideértve a cselekvési terv által tárgyalt, több célra összpontosító megközelítést is. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB tudomásul veszi a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal egyre meghatározóbb szerepét a szellemitulajdon-jogok ösztönzésére és érvényesítésére irányuló európai bizottsági stratégiák kidolgozásában és nyomon követésében, ideértve a cselekvési terv által tárgyalt, több célra összpontosító megközelítést is.

| 1.4. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság pragmatikus megközelítését, amelynek lényege a pénz útjának követésére vonatkozó elvhez hasonló eszközök előnyben részesítése, illetve az érintett szereplők bevonása. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság pragmatikus megközelítését, amelynek lényege a pénz útjának követésére vonatkozó elvhez hasonló eszközök előnyben részesítése, illetve az érintett szereplők bevonása.

| 1.5. | Az EGSZB elképzelhetőnek tartja, hogy támogassa az Európai Bizottság több célra összpontosító megközelítését, amennyiben az említett célokat jobban meghatározzák és mennyiségi és minőségi szempontból is jellemzik; üdvözli mindenekelőtt a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjának (a továbbiakban: megfigyelőközpont) kommunikációs kampányait, amelyek a fiatalok (1) figyelmét kívánják felhívni a szellemitulajdonjog-sértések következményeire, de egyúttal a bírók és a jogi szakemberek (2) tudatosságát is növelni kívánják. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB elképzelhetőnek tartja, hogy támogassa az Európai Bizottság több célra összpontosító megközelítését, amennyiben az említett célokat jobban meghatározzák és mennyiségi és minőségi szempontból is jellemzik; üdvözli mindenekelőtt a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjának (a továbbiakban: megfigyelőközpont) kommunikációs kampányait, amelyek a fiatalok (1) figyelmét kívánják felhívni a szellemitulajdonjog-sértések következményeire, de egyúttal a bírók és a jogi szakemberek (2) tudatosságát is növelni kívánják.

| 1.6. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság figyelmet fordít arra, hogy megkönnyítse a kkv-k hozzáférését a jogorvoslati eljárásokhoz; hasonlóképpen a kkv-k támogatási rendszereként (3) működő IPorta európai projektet is támogatja, amely a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséhez kapcsolódó kérdésekkel foglalkozik, és koordinálja a nemzeti támogatást. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság figyelmet fordít arra, hogy megkönnyítse a kkv-k hozzáférését a jogorvoslati eljárásokhoz; hasonlóképpen a kkv-k támogatási rendszereként (3) működő IPorta európai projektet is támogatja, amely a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséhez kapcsolódó kérdésekkel foglalkozik, és koordinálja a nemzeti támogatást.

| 1.7. | Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy méretétől függetlenül valamennyi vállalat számára biztosítsa Európában a szellemi tulajdonhoz való hozzáférésnek, illetve a szellemi tulajdon hatékony érvényesítésének eszközeit, a pénzügyi vonatkozást is beleértve. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy méretétől függetlenül valamennyi vállalat számára biztosítsa Európában a szellemi tulajdonhoz való hozzáférésnek, illetve a szellemi tulajdon hatékony érvényesítésének eszközeit, a pénzügyi vonatkozást is beleértve.

| 1.8. | Sajnálattal fogadja azonban, hogy az Európai Bizottság megközelítése a nem jogalkotási eszközökre korlátozódik, anélkül, hogy akár csak megemlítené a meglévő jogalkotási eszközök kiértékelésének lehetőségét, illetve ezek felülvizsgálatának hasznát. Ezzel kapcsolatban az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság ambiciózusabb is lehetett volna, és ezt a paramétert is figyelembe kellett volna vennie. |
| --- | --- |

1.8.

Sajnálattal fogadja azonban, hogy az Európai Bizottság megközelítése a nem jogalkotási eszközökre korlátozódik, anélkül, hogy akár csak megemlítené a meglévő jogalkotási eszközök kiértékelésének lehetőségét, illetve ezek felülvizsgálatának hasznát. Ezzel kapcsolatban az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság ambiciózusabb is lehetett volna, és ezt a paramétert is figyelembe kellett volna vennie.

| 1.9. | Az EGSZB fenntartásokkal tekinti, hogy az Európai Bizottság láthatólag túlzott szerepet tulajdonít az önkéntesen alkalmazandó rendszerek, az önkéntes egyetértési megállapodások és a bevált gyakorlatok végrehajtásának egy olyan területen, amelyre jellemző a hamisítás és a kalózkodás. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB fenntartásokkal tekinti, hogy az Európai Bizottság láthatólag túlzott szerepet tulajdonít az önkéntesen alkalmazandó rendszerek, az önkéntes egyetértési megállapodások és a bevált gyakorlatok végrehajtásának egy olyan területen, amelyre jellemző a hamisítás és a kalózkodás.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1. | „A szellemitulajdon-jogok érvényesítésére vonatkozó megújított konszenzus felé” című uniós cselekvési terv tíz konkrét fellépést tartalmaz és új szakpolitikát kíván kialakítani, amelynek célja eszközök kidolgozása és alkalmazása elsősorban a szellemitulajdon-jogok ellen üzletszerűen elkövetett jogsértések ellen. Ezek a legkárosabb tevékenységek, és nagy kihívást jelentenek az EU számára, mivel hátrányosan befolyásolják az innovatív beruházásokat és a fenntartható munkahelyek megteremtését, továbbá az államkincstár bevételeinek kieséséhez vezetnek. |
| --- | --- |

2.1.

„A szellemitulajdon-jogok érvényesítésére vonatkozó megújított konszenzus felé” című uniós cselekvési terv tíz konkrét fellépést tartalmaz és új szakpolitikát kíván kialakítani, amelynek célja eszközök kidolgozása és alkalmazása elsősorban a szellemitulajdon-jogok ellen üzletszerűen elkövetett jogsértések ellen. Ezek a legkárosabb tevékenységek, és nagy kihívást jelentenek az EU számára, mivel hátrányosan befolyásolják az innovatív beruházásokat és a fenntartható munkahelyek megteremtését, továbbá az államkincstár bevételeinek kieséséhez vezetnek.

| 2.2. | Ezek az új, jelenleg nem jogalkotási eszközök egy sor olyan fellépést tartalmaznak, amelyek a pénz útjának követésére vonatkozó elvhez kapcsolódó megközelítésre épülnek, és amelyeknek végső célja az üzletszerű szabálysértők megakadályozása abban, hogy hozzáférjenek a szellemitulajdon-jogokat sértő termékek promóciójára és forgalmazására szolgáló támogatási eszközökhöz, illetve bevételeiktől való megfosztásuk. |
| --- | --- |

2.2.

Ezek az új, jelenleg nem jogalkotási eszközök egy sor olyan fellépést tartalmaznak, amelyek a pénz útjának követésére vonatkozó elvhez kapcsolódó megközelítésre épülnek, és amelyeknek végső célja az üzletszerű szabálysértők megakadályozása abban, hogy hozzáférjenek a szellemitulajdon-jogokat sértő termékek promóciójára és forgalmazására szolgáló támogatási eszközökhöz, illetve bevételeiktől való megfosztásuk.

| 2.3. | „A szellemitulajdon-jogok érvényesítésére vonatkozó megújított konszenzus felé” című uniós cselekvési tervnek az európai bizottsági közleményben szereplő célkitűzései, amelyek e vélemény tárgyát képezik, közösek a szellemitulajdon-jogok harmadik országokbeli védelmére és érvényesítésére vonatkozó stratégia célkitűzéseivel:






  i. | minden eszköz felhasználása a szellemi tulajdont sértő termékek belső piacra jutásának és terjedésének hatékony visszatartása és megfékezése érdekében, valamint |
| --- | --- | --- |

2.3.

„A szellemitulajdon-jogok érvényesítésére vonatkozó megújított konszenzus felé” című uniós cselekvési tervnek az európai bizottsági közleményben szereplő célkitűzései, amelyek e vélemény tárgyát képezik, közösek a szellemitulajdon-jogok harmadik országokbeli védelmére és érvényesítésére vonatkozó stratégia célkitűzéseivel:

i.

minden eszköz felhasználása a szellemi tulajdont sértő termékek belső piacra jutásának és terjedésének hatékony visszatartása és megfékezése érdekében, valamint

| ii. | a beruházások, a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzése a gazdaságaink szempontjából kulcsfontosságú, fokozott szellemitulajdonjog-igényű ágazatokba. |
| --- | --- |

ii.

a beruházások, a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzése a gazdaságaink szempontjából kulcsfontosságú, fokozott szellemitulajdonjog-igényű ágazatokba.

| 2.4. | E gyakorlat fontos része, hogy párbeszéd és figyelemfelkeltés útján nőjön a fogyasztóknak és a gyártóknak a szellemitulajdon-jogokat sértő tevékenységek következményeivel kapcsolatos tudatossága. |
| --- | --- |

2.4.

E gyakorlat fontos része, hogy párbeszéd és figyelemfelkeltés útján nőjön a fogyasztóknak és a gyártóknak a szellemitulajdon-jogokat sértő tevékenységek következményeivel kapcsolatos tudatossága.

| 2.5. | Európai szinten a fellépéseket az Európai Bizottság fogja végrehajtani, adott esetben a Belső Piaci Harmonizációs Hivatallal együttműködve, amely 2012 júniusa óta a megfigyelőközpontnak (4) is otthont ad. A megfigyelőközpont által 2013. november 25-én közzétett tanulmány (5) rámutatott, hogy a válaszadók – és különösen a fiatalok – nem kellően érzékenyek aziránt, hogy milyen nagyságrendű hatásokkal járnak a szellemi tulajdont érintő jogsértések a szellemi tulajdonon alapuló munkahelyek védelmére és bővítésére nézve. Az is kiderült, hogy a fiatalabb európaiak nézetei szerint a szellemitulajdon-infrastruktúra elsősorban a nagyvállalatoknak biztosít lényeges előnyöket. |
| --- | --- |

2.5.

Európai szinten a fellépéseket az Európai Bizottság fogja végrehajtani, adott esetben a Belső Piaci Harmonizációs Hivatallal együttműködve, amely 2012 júniusa óta a megfigyelőközpontnak (4) is otthont ad. A megfigyelőközpont által 2013. november 25-én közzétett tanulmány (5) rámutatott, hogy a válaszadók – és különösen a fiatalok – nem kellően érzékenyek aziránt, hogy milyen nagyságrendű hatásokkal járnak a szellemi tulajdont érintő jogsértések a szellemi tulajdonon alapuló munkahelyek védelmére és bővítésére nézve. Az is kiderült, hogy a fiatalabb európaiak nézetei szerint a szellemitulajdon-infrastruktúra elsősorban a nagyvállalatoknak biztosít lényeges előnyöket.

| 2.6. | Az Európai Bizottság tehát egy több célra összpontosító megközelítést választott, figyelembe véve annak elemzését, hogy a digitális nemzedék körében miért válnak egyre keresettebbé a szellemitulajdon-jogokat sértő termékek. E stratégia részét képezi, hogy a megfigyelőközpont olyan kommunikációs eszközöket dolgoz ki, amelyek felhívják az uniós polgárok figyelmét a szellemi tulajdont érintő jogsértések – elsősorban a munkahelyekre és a gazdaságra gyakorolt – hatásaira. |
| --- | --- |

2.6.

Az Európai Bizottság tehát egy több célra összpontosító megközelítést választott, figyelembe véve annak elemzését, hogy a digitális nemzedék körében miért válnak egyre keresettebbé a szellemitulajdon-jogokat sértő termékek. E stratégia részét képezi, hogy a megfigyelőközpont olyan kommunikációs eszközöket dolgoz ki, amelyek felhívják az uniós polgárok figyelmét a szellemi tulajdont érintő jogsértések – elsősorban a munkahelyekre és a gazdaságra gyakorolt – hatásaira.

3.   Részletes megjegyzések

| 3.1. | Az Európai Bizottság jelenleg nem részletezi ezen fellépések tartalmát, de biztosít arról, hogy konzultációt folytat majd azokról a nem jogalkotási eszközökről, amelyek tartalmazzák a pénz útjának követésére vonatkozó elvre épülő megközelítést, és amelyeknek célja az üzletszerű szabálysértők megakadályozása abban, hogy hozzáférjenek a szellemitulajdon-jogokat sértő termékek promóciójára és forgalmazására szolgáló támogatási eszközökhöz, illetve bevételeiktől való megfosztásuk. Ezeket az eszközöket átlátható és gondos módon dolgozzák majd ki, hogy biztosítható legyen hatékonyságuk a szellemi tulajdont érintő jogsértések elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

3.1.

Az Európai Bizottság jelenleg nem részletezi ezen fellépések tartalmát, de biztosít arról, hogy konzultációt folytat majd azokról a nem jogalkotási eszközökről, amelyek tartalmazzák a pénz útjának követésére vonatkozó elvre épülő megközelítést, és amelyeknek célja az üzletszerű szabálysértők megakadályozása abban, hogy hozzáférjenek a szellemitulajdon-jogokat sértő termékek promóciójára és forgalmazására szolgáló támogatási eszközökhöz, illetve bevételeiktől való megfosztásuk. Ezeket az eszközöket átlátható és gondos módon dolgozzák majd ki, hogy biztosítható legyen hatékonyságuk a szellemi tulajdont érintő jogsértések elleni küzdelemben.

| 3.2. | Az intézkedést az európai hatóságok közötti együttműködések és a harmadik országokkal folytatott megbeszélések/tárgyalások egészítik majd ki. Szó lesz például arról, hogy „minden eszközt felhasználjanak a szellemi tulajdont sértő termékek piacra jutásának és terjedésének hatékony visszatartása és megfékezése érdekében, mind az uniós, mind a harmadik országok piacain”. |
| --- | --- |

3.2.

Az intézkedést az európai hatóságok közötti együttműködések és a harmadik országokkal folytatott megbeszélések/tárgyalások egészítik majd ki. Szó lesz például arról, hogy „minden eszközt felhasználjanak a szellemi tulajdont sértő termékek piacra jutásának és terjedésének hatékony visszatartása és megfékezése érdekében, mind az uniós, mind a harmadik országok piacain”.

| 3.3. | Ezek a „nem jogalkotási” eszközök a szereplők jóakaratára támaszkodnak majd, tehát nem lesz szükség új jogalkotási eszközökre, hanem ellenkezőleg, a már létező jogalkotási eszközökön alapulnak majd. E kitárgyalt megoldások előnyét a végrehajtásuk gyorsasága jelenti. E megelőző intézkedések lehetővé teszik majd a polgári bíróságok előtti jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítását. A fenti célkitűzés csak akkor érhető majd el, ha az intézkedéseket átlátható módon dolgozzák ki, és az idevágó közérdeket is figyelembe veszik. |
| --- | --- |

3.3.

Ezek a „nem jogalkotási” eszközök a szereplők jóakaratára támaszkodnak majd, tehát nem lesz szükség új jogalkotási eszközökre, hanem ellenkezőleg, a már létező jogalkotási eszközökön alapulnak majd. E kitárgyalt megoldások előnyét a végrehajtásuk gyorsasága jelenti. E megelőző intézkedések lehetővé teszik majd a polgári bíróságok előtti jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítását. A fenti célkitűzés csak akkor érhető majd el, ha az intézkedéseket átlátható módon dolgozzák ki, és az idevágó közérdeket is figyelembe veszik.

| 3.4. | Az EGSZB szerint ez a korlátozott megközelítés, amely „önkéntes megállapodások” vagy „bevált gyakorlatok” formájában önszabályozásra támaszkodik, nem helyettesíti a jogalkotási aktusokat olyan területeken, ahol hatékony szabályozásra van szükség. |
| --- | --- |

3.4.

Az EGSZB szerint ez a korlátozott megközelítés, amely „önkéntes megállapodások” vagy „bevált gyakorlatok” formájában önszabályozásra támaszkodik, nem helyettesíti a jogalkotási aktusokat olyan területeken, ahol hatékony szabályozásra van szükség.

4.   Az „üzletszerű” fogalom

| 4.1. | Az „üzletszerű” fogalom, amely az európai bizottsági cselekvési tervben bejelentett intézkedésekre vonatkozik, sokkal tágabb körű, mint gondolnánk. A cselekvési terv egyébként eléggé szűkszavú e tekintetben, az EGSZB azonban utal arra, hogy ez a fogalom szerepel már az uniós vívmányokban, és lehetővé teszi a jogsértés megszüntetésére irányuló jogorvoslat és a polgári szankciók hatásának fokozását. |
| --- | --- |

4.1.

Az „üzletszerű” fogalom, amely az európai bizottsági cselekvési tervben bejelentett intézkedésekre vonatkozik, sokkal tágabb körű, mint gondolnánk. A cselekvési terv egyébként eléggé szűkszavú e tekintetben, az EGSZB azonban utal arra, hogy ez a fogalom szerepel már az uniós vívmányokban, és lehetővé teszi a jogsértés megszüntetésére irányuló jogorvoslat és a polgári szankciók hatásának fokozását.

| 4.2. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az „üzletszerű” fogalom olyan műveletekre is vonatkozhat, amelyeket nem feltétlenül „kereskedelmi céllal” eszközölnek. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az „üzletszerű” fogalom olyan műveletekre is vonatkozhat, amelyeket nem feltétlenül „kereskedelmi céllal” eszközölnek.

| 4.3. | E fogalom megtalálható a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló 2004/48/EK irányelvben (6), és bizonyos polgárjogi keresetek alapját jelenti. Így például az „üzletszerű” kritérium lehetővé teszi a nemzeti bíróságnak, hogy óvintézkedésként pl. elrendelje az állítólagos jogsértő ingó és ingatlan vagyonának lefoglalását, ideértve bankszámláinak és egyéb vagyonának zárolását (az irányelv 9. cikkének (2) bekezdése). Néhány tagállamban e kritériumot a büntetőjogi intézkedések bevezetésére is alkalmazzák, bár ez nem szerepel az uniós vívmányokban. |
| --- | --- |

4.3.

E fogalom megtalálható a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló 2004/48/EK irányelvben (6), és bizonyos polgárjogi keresetek alapját jelenti. Így például az „üzletszerű” kritérium lehetővé teszi a nemzeti bíróságnak, hogy óvintézkedésként pl. elrendelje az állítólagos jogsértő ingó és ingatlan vagyonának lefoglalását, ideértve bankszámláinak és egyéb vagyonának zárolását (az irányelv 9. cikkének (2) bekezdése). Néhány tagállamban e kritériumot a büntetőjogi intézkedések bevezetésére is alkalmazzák, bár ez nem szerepel az uniós vívmányokban.

| 4.4. | Az EU egyéb jogalkotási eszközei az „üzletszerű” fogalomhoz hasonlóakat alkalmaznak; így pl. a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak az információs társadalomban történő összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv (7) a következő koncepciókra hivatkozik: „kereskedelmi jelleg”, „kereskedelmi cél”, „közvetlenül vagy közvetett módon szerzett gazdasági vagy kereskedelmi előnyök” vagy „kereskedelmi célú felhasználás”.
  A formatervezési minták oltalmáról szóló 1998. október 13-i, 98/71/EK irányelv (8) 13. cikkének a) pontja, amely a formatervezési mintaoltalomból eredő jogok korlátozásáról szól, úgy rendelkezik, hogy „A formatervezési mintaoltalomból eredő jogok nem gyakorolhatók a következők tekintetében: magánhasználat céljából végzett, illetve a gazdasági tevékenység körén kívül eső cselekmények”. |
| --- | --- |

4.4.

Az EU egyéb jogalkotási eszközei az „üzletszerű” fogalomhoz hasonlóakat alkalmaznak; így pl. a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak az információs társadalomban történő összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv (7) a következő koncepciókra hivatkozik: „kereskedelmi jelleg”, „kereskedelmi cél”, „közvetlenül vagy közvetett módon szerzett gazdasági vagy kereskedelmi előnyök” vagy „kereskedelmi célú felhasználás”.

A formatervezési minták oltalmáról szóló 1998. október 13-i, 98/71/EK irányelv (8) 13. cikkének a) pontja, amely a formatervezési mintaoltalomból eredő jogok korlátozásáról szól, úgy rendelkezik, hogy „A formatervezési mintaoltalomból eredő jogok nem gyakorolhatók a következők tekintetében: magánhasználat céljából végzett, illetve a gazdasági tevékenység körén kívül eső cselekmények”.

| 4.5. | Következésképpen a bírónak minden egyes esetben külön kell döntenie, ami azzal a veszéllyel jár, hogy egy inkoherens, nem megfelelő és következésképpen kiszámíthatatlan joggyakorlat jön létre. |
| --- | --- |

4.5.

Következésképpen a bírónak minden egyes esetben külön kell döntenie, ami azzal a veszéllyel jár, hogy egy inkoherens, nem megfelelő és következésképpen kiszámíthatatlan joggyakorlat jön létre.

| 4.6. | Az Európai Bizottság szolgálatai, amelyek tudatában vannak a fogalom bizonytalan értelmének és az ebből fakadó jogbizonytalanságnak, arra bátorították a megfigyelőközpontot, hogy gyűjtse össze a szellemitulajdonjog-sértésre vonatkozó nemzeti joggyakorlatokat, többek között annak érdekében, hogy pontosítsák a fogalmat. Ezen túlmenően ez év nyarán tudományos körökben szándéknyilatkozati felhívást tettek közzé a szellemi jogra vonatkozó gazdasági koncepciók elemzésének tárgyában, amit 2014. szeptember 19-én az első gazdasági workshop követett. Ez alkalommal néhány szakértő megvitatta az „üzletszerű” és a „kereskedési cél” koncepció gyakorlati alkalmazását a szellemitulajdonjog-sértésekkel (9), illetve ezek gazdasági szempontból történő megoldásával összefüggésben. |
| --- | --- |

4.6.

Az Európai Bizottság szolgálatai, amelyek tudatában vannak a fogalom bizonytalan értelmének és az ebből fakadó jogbizonytalanságnak, arra bátorították a megfigyelőközpontot, hogy gyűjtse össze a szellemitulajdonjog-sértésre vonatkozó nemzeti joggyakorlatokat, többek között annak érdekében, hogy pontosítsák a fogalmat. Ezen túlmenően ez év nyarán tudományos körökben szándéknyilatkozati felhívást tettek közzé a szellemi jogra vonatkozó gazdasági koncepciók elemzésének tárgyában, amit 2014. szeptember 19-én az első gazdasági workshop követett. Ez alkalommal néhány szakértő megvitatta az „üzletszerű” és a „kereskedési cél” koncepció gyakorlati alkalmazását a szellemitulajdonjog-sértésekkel (9), illetve ezek gazdasági szempontból történő megoldásával összefüggésben.

| 4.7. | A gondolkodási folyamat tétjét szem előtt tartva az EGSZB kívánatosnak tartaná, ha az Európai Bizottság szolgálatai elemeznék ezt a kérdést, és tájékoztatnák az érdekelt feleket, a civil társadalmat is ideértve, a következtetéseikről. |
| --- | --- |

4.7.

A gondolkodási folyamat tétjét szem előtt tartva az EGSZB kívánatosnak tartaná, ha az Európai Bizottság szolgálatai elemeznék ezt a kérdést, és tájékoztatnák az érdekelt feleket, a civil társadalmat is ideértve, a következtetéseikről.

5.   „A pénz útjának nyomon követése”

| 5.1. | A közlemény az internettel, de az értékesítés tényleges hálózataival is foglalkozik. Lefedi a digitális és a nem digitális termékeket is, valamint az azok gyártására, promóciójára, terjesztésére és használatára potenciálisan káros szellemitulajdonjog-sértéseket. A pénz útjának nyomon követésére vonatkozó elven alapuló megközelítés abból áll tehát, hogy vissza kívánja tartani a hamisítókat a szellemi tulajdont sértő termékek illegális kereskedelmétől. |
| --- | --- |

5.1.

A közlemény az internettel, de az értékesítés tényleges hálózataival is foglalkozik. Lefedi a digitális és a nem digitális termékeket is, valamint az azok gyártására, promóciójára, terjesztésére és használatára potenciálisan káros szellemitulajdonjog-sértéseket. A pénz útjának nyomon követésére vonatkozó elven alapuló megközelítés abból áll tehát, hogy vissza kívánja tartani a hamisítókat a szellemi tulajdont sértő termékek illegális kereskedelmétől.

| 5.2. | A fenti megközelítés alkalmazása biztosítja majd, hogy a szellemi tulajdon terén jelentős hozzáadott értékkel rendelkező láncok valamennyi érintett szereplője megtegye a piacokon való versenyképessége megőrzéséhez szükséges megelőző intézkedéseket. Az innovációnak kell e piacok vezérlő gondolatának maradnia, hogy ösztönözze a kreatív és innovatív tevékenységekbe való beruházásokat. |
| --- | --- |

5.2.

A fenti megközelítés alkalmazása biztosítja majd, hogy a szellemi tulajdon terén jelentős hozzáadott értékkel rendelkező láncok valamennyi érintett szereplője megtegye a piacokon való versenyképessége megőrzéséhez szükséges megelőző intézkedéseket. Az innovációnak kell e piacok vezérlő gondolatának maradnia, hogy ösztönözze a kreatív és innovatív tevékenységekbe való beruházásokat.

| 5.3. | Ezáltal erősödhet a digitális piacokba vetett bizalom, és lehetővé válna a szellemi tulajdon terén jelentős hozzáadott értékkel rendelkező versenyképes termékek terjesztése, valamint e piacok növekedése és fellendülése. A követendő cél az, hogy a szellemi tulajdonnak a szankciókra, valamint a szellemitulajdonjog-sértésekkel kapcsolatos kártérítésekre épülő politikájáról térjünk át egy még inkább megelőző és inkluzív perspektívára, amely a belső piac fogyasztói számára a szellemi tulajdon terén jelentős hozzáadott értékkel bíró termékek széles és változatos választékát garantálja és teszi elérhetővé. |
| --- | --- |

5.3.

Ezáltal erősödhet a digitális piacokba vetett bizalom, és lehetővé válna a szellemi tulajdon terén jelentős hozzáadott értékkel rendelkező versenyképes termékek terjesztése, valamint e piacok növekedése és fellendülése. A követendő cél az, hogy a szellemi tulajdonnak a szankciókra, valamint a szellemitulajdonjog-sértésekkel kapcsolatos kártérítésekre épülő politikájáról térjünk át egy még inkább megelőző és inkluzív perspektívára, amely a belső piac fogyasztói számára a szellemi tulajdon terén jelentős hozzáadott értékkel bíró termékek széles és változatos választékát garantálja és teszi elérhetővé.

| 5.4. | Az Európai Bizottság felajánlja, hogy kétévente közzéteszi az e politika végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó jelentését. Az EGSZB ragaszkodik ahhoz, hogy az első jelentés megbízható mutatókat tartalmazzon, és idejében jelenjen meg. |
| --- | --- |

5.4.

Az Európai Bizottság felajánlja, hogy kétévente közzéteszi az e politika végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó jelentését. Az EGSZB ragaszkodik ahhoz, hogy az első jelentés megbízható mutatókat tartalmazzon, és idejében jelenjen meg.

| 5.5. | A pénzforgalmi szolgáltatások biztonságosságának megerősítése, a hamisított termékek nem szándékos vásárlására vonatkozó jogorvoslati lehetőségekkel együtt szintén erősíthetné a fogyasztók védelmét és a belső piacba vetett bizalmukat. Az Európai Bizottság erre vonatkozóan nyilvános konzultáció elindítását jelenti be a fogyasztóvédelmi rendszereknek az üzletszerűen elkövetett, szellemi tulajdont érintő jogsértések elleni küzdelemre gyakorolt hatásáról. |
| --- | --- |

5.5.

A pénzforgalmi szolgáltatások biztonságosságának megerősítése, a hamisított termékek nem szándékos vásárlására vonatkozó jogorvoslati lehetőségekkel együtt szintén erősíthetné a fogyasztók védelmét és a belső piacba vetett bizalmukat. Az Európai Bizottság erre vonatkozóan nyilvános konzultáció elindítását jelenti be a fogyasztóvédelmi rendszereknek az üzletszerűen elkövetett, szellemi tulajdont érintő jogsértések elleni küzdelemre gyakorolt hatásáról.

| 5.6. | A két európai bizottsági kezdeményezés közötti szoros kapcsolatra, valamint a pénz útjának nyomon követésére vonatkozó elven alapuló megközelítés jelentőségére tekintettel az EGSZB kívánatosnak tartja, hogy az Európai Bizottság indítson széles körű konzultációt a pénzforgalmi szolgáltatások területén megvalósuló fogyasztóvédelem kulcsfontosságú kérdéséről, valamint hogy ezt terjessze ki általában a pénz útjának nyomon követésére vonatkozó elven alapuló megközelítésre is. |
| --- | --- |

5.6.

A két európai bizottsági kezdeményezés közötti szoros kapcsolatra, valamint a pénz útjának nyomon követésére vonatkozó elven alapuló megközelítés jelentőségére tekintettel az EGSZB kívánatosnak tartja, hogy az Európai Bizottság indítson széles körű konzultációt a pénzforgalmi szolgáltatások területén megvalósuló fogyasztóvédelem kulcsfontosságú kérdéséről, valamint hogy ezt terjessze ki általában a pénz útjának nyomon követésére vonatkozó elven alapuló megközelítésre is.

| 5.7. | Az EGSZB emellett felkéri az Európai Bizottság szolgálatait, hogy folytassanak konzultációt a gazdasági szereplőkkel annak érdekében, hogy meghallgassák véleményüket a hamisítók nyereségének a hamisításokra vonatkozó kártérítések meghatározása során történő figyelembevételéről (10). |
| --- | --- |

5.7.

Az EGSZB emellett felkéri az Európai Bizottság szolgálatait, hogy folytassanak konzultációt a gazdasági szereplőkkel annak érdekében, hogy meghallgassák véleményüket a hamisítók nyereségének a hamisításokra vonatkozó kártérítések meghatározása során történő figyelembevételéről (10).

6.   A kkv-k

| 6.1. | Bizonyos tagállamokban a szellemi tulajdon olyan téma, amely a kkv-k alig több mint felének (54 %) fontos, vagy bár jól ismerik (46 %), drágának, bonyolultnak és hosszadalmasnak tartják. Mindez meglepő a tudás által uralt gazdaságban, ahol a know-how-hoz, a hírnévhez, a formatervezéshez vagy az arculathoz hasonló szellemi javak meghatározó jelentőségre tettek szert (11). |
| --- | --- |

6.1.

Bizonyos tagállamokban a szellemi tulajdon olyan téma, amely a kkv-k alig több mint felének (54 %) fontos, vagy bár jól ismerik (46 %), drágának, bonyolultnak és hosszadalmasnak tartják. Mindez meglepő a tudás által uralt gazdaságban, ahol a know-how-hoz, a hírnévhez, a formatervezéshez vagy az arculathoz hasonló szellemi javak meghatározó jelentőségre tettek szert (11).

| 6.2. | Úgy tűnik egyébként, hogy azok a kkv-k, amelyek az ipari tulajdont beépítik fejlesztési stratégiájukba, a többiekhez képest jobb gazdasági teljesítménnyel rendelkeznek, amint ezt néhány számszerűsített adat is bizonyítja. Így Franciaországban az INPI (az Ipari Tulajdon Nemzeti Intézete) által adományozott innovációs díj kkv-kategóriájának 2010. évi 32 díjazottja 2006 óta 614 munkahelyet teremtett, 2006–2009 között megötszörözve forgalmát és megduplázva exportforgalmát. Ugyanebben az időszakban ezek a vállalatok a K+F területén is fokozták erőfeszítéseiket, 65,5 %-kal emelve költségvetésüket (12). |
| --- | --- |

6.2.

Úgy tűnik egyébként, hogy azok a kkv-k, amelyek az ipari tulajdont beépítik fejlesztési stratégiájukba, a többiekhez képest jobb gazdasági teljesítménnyel rendelkeznek, amint ezt néhány számszerűsített adat is bizonyítja. Így Franciaországban az INPI (az Ipari Tulajdon Nemzeti Intézete) által adományozott innovációs díj kkv-kategóriájának 2010. évi 32 díjazottja 2006 óta 614 munkahelyet teremtett, 2006–2009 között megötszörözve forgalmát és megduplázva exportforgalmát. Ugyanebben az időszakban ezek a vállalatok a K+F területén is fokozták erőfeszítéseiket, 65,5 %-kal emelve költségvetésüket (12).

| 6.3. | Az EGSZB támogatja tehát az Európai Bizottságnak azt a megközelítését, hogy általánosságban véve javítani kívánja a kkv-k hozzáférését a jogorvoslati lehetőségekhez (13), különösképpen pedig a szellemi tulajdonnal kapcsolatos követelések esetében. A jogviták magas költsége és összetettsége gyakran visszatartja az innovatív kkv-kat szellemitulajdon-jogaik érvényesítésétől, az alapvető szabadalmakból eredőeket is ideértve. |
| --- | --- |

6.3.

Az EGSZB támogatja tehát az Európai Bizottságnak azt a megközelítését, hogy általánosságban véve javítani kívánja a kkv-k hozzáférését a jogorvoslati lehetőségekhez (13), különösképpen pedig a szellemi tulajdonnal kapcsolatos követelések esetében. A jogviták magas költsége és összetettsége gyakran visszatartja az innovatív kkv-kat szellemitulajdon-jogaik érvényesítésétől, az alapvető szabadalmakból eredőeket is ideértve.

| 6.4. | A pénzügyi költség meghatározó elem az európai vállalatok innovációba történő beruházásakor. Ezért a szellemi tulajdon védelmének, a szellemi tulajdonra vonatkozó jogosultságok megújításának és védelmének megfizethetőnek kellene lennie. Az egységes szabadalom e tekintetben találmányaik védelmére ösztönözhetné a vállalatokat, beleértve a kkv-kat, a fiatal vállalkozókat és az induló vállalkozásokat, feltéve, hogy a megfelelő költségek ésszerűek és nem korlátozóak. Azt is biztosítani kellene a vállalatok számára, hogy ésszerű költséggel férjenek hozzá az igazságszolgáltatáshoz, az egységes szabadalmi bírósághoz való hozzáférést is ideértve. |
| --- | --- |

6.4.

A pénzügyi költség meghatározó elem az európai vállalatok innovációba történő beruházásakor. Ezért a szellemi tulajdon védelmének, a szellemi tulajdonra vonatkozó jogosultságok megújításának és védelmének megfizethetőnek kellene lennie. Az egységes szabadalom e tekintetben találmányaik védelmére ösztönözhetné a vállalatokat, beleértve a kkv-kat, a fiatal vállalkozókat és az induló vállalkozásokat, feltéve, hogy a megfelelő költségek ésszerűek és nem korlátozóak. Azt is biztosítani kellene a vállalatok számára, hogy ésszerű költséggel férjenek hozzá az igazságszolgáltatáshoz, az egységes szabadalmi bírósághoz való hozzáférést is ideértve.

| 6.5. | A kkv-knak üzleti és forgalmazási stratégiákat is ki kellene dolgozniuk, de a szellemitulajdon-jogok hatékony érvényesítéséhez és promóciójához szükséges kompetenciák és szakértelem hiánya miatt ezt sokan nem teszik hatékonyan, amint arra az európai bizottsági cselekvési terv is jogosan rámutat. |
| --- | --- |

6.5.

A kkv-knak üzleti és forgalmazási stratégiákat is ki kellene dolgozniuk, de a szellemitulajdon-jogok hatékony érvényesítéséhez és promóciójához szükséges kompetenciák és szakértelem hiánya miatt ezt sokan nem teszik hatékonyan, amint arra az európai bizottsági cselekvési terv is jogosan rámutat.

| 6.6. | Az EGSZB e tekintetben támogatja a támogatási rendszerként működő IPorta európai projektet (14), amely a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséhez kapcsolódó kérdésekkel foglalkozik, és koordinálja a nemzeti támogatást. |
| --- | --- |

6.6.

Az EGSZB e tekintetben támogatja a támogatási rendszerként működő IPorta európai projektet (14), amely a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséhez kapcsolódó kérdésekkel foglalkozik, és koordinálja a nemzeti támogatást.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  https://oami.europa.eu/ohimportal/fr/web/observatory/news/-/action/view/1251336

1

(2)  Szeminárium a bírók számára a hamisítások és a pénzmosás tárgyában, 2014. október 16–17-én a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalban, https://oami.europa.eu/ohimportal/hu/web/observatory/news/-/action/view/1574263 Lásd ebben az összefüggésben is: (HL L 354., 2013.12.28., 73. o.), COM(2014) 144 final.

2

Szeminárium a bírók számára a hamisítások és a pénzmosás tárgyában, 2014. október 16–17-én

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/initiatives/ipr/what-are-iprs/index_fr.htm

3

(4)  A 2012. április 19-i 386/2012/EU rendelet különféle feladatokkal bízza meg a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt. Ezek célja, hogy ösztönözzék és támogassák a nemzeti hatóságok, a magánszféra és az uniós intézmények fellépéseit a szellemi tulajdont érintő jogsértések elleni küzdelem terén. Ezek a feladatok nem terjednek ki a nemzeti hatóságok által végrehajtott önálló műveletekben vagy vizsgálatokban való részvételre, sem az Európai Unió működéséről szóló szerződés III. részének V. címében tárgyalt területekre (pl. igazságügyi és rendőrségi együttműködés).

4

(5)  Lásd a következő honlapot: oami.europa.eu E tanulmány alapját a szakirodalom áttekintése és egy 250, 15 és 65 év közötti európai polgár bevonásával végzett kvalitatív vizsgálat, továbbá egy kvantitatív szakasz képezte, amelynek során több mint 26  000 európai fejtette ki véleményét telefonos interjúk útján.

5

(6)  Lásd: HL L 195., 2004.6.16., 16. o.

6

(7)  Lásd: HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

7

(8)  Lásd: HL L 289., 1998.10.28., 28. o.

8

(9)  http://ec.europa.eu/internal_market/iprenforcement/docs/workshops/140919-workshop_en.pdf

9

(10)  Franciaországban például már létezik ez az elv (a 2014. március 11-i, 2014-315. sz. törvény, amely 2014. március 14. óta van hatályban). A szellemi tulajdon kódexének L615-7. cikke, amelyet az említett törvény 2. cikke módosít, mostantól fogva úgy rendelkezik, hogy a kártérítések kiszámításához a bíróságnak elkülönítve figyelembe kell majd vennie a negatív gazdasági következményeket, a nem vagyoni kárt és a hamisító nyereségét, ideértve a szellemi, anyagi és promóciós beruházásokból adódó megtakarításokat is. Ennek alkalmazása azonban bonyolult, éspedig gyakran a hamisító által elért nyereség bizonyításának nehézségei miatt.

10

kártérítések

elkülönítve

(11)  http://www.picarre.be/assets/Documents/Rapport-PIPICARR-tlchargeable3.pdf

11

(12)  http://www.journaldunet.com/economie/magazine/propriete-industrielle.shtml

12

(13)  A legújabb fejlemény, hogy az Európai Bizottság javaslatot tett a kis értékű követelések jelenlegi európai eljárásának – amely egy egységes, valamennyi tagállamban igénybe vehető eljárás (861/2007/EK rendelet) – megerősítésére és továbbfejlesztésére. Lásd HL C 226., 2014.7.16., 43. o.

13

(14)  http://ec.europa.eu/enterprise/initiatives/ipr/what-are-iprs/index_fr.htm

14

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/77 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/77

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Fehér könyv – A vállalkozások közötti összefonódások uniós ellenőrzésének javítása

(COM(2014) 449 final)

(2015/C 230/12)

| Előadó: | Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |

Előadó:

Juan MENDOZA CASTRO

2014. július 16-án az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikkének értelmében az Európai Bizottság úgy határozott, hogy kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Fehér könyv – A vállalkozások közötti összefonódások uniós ellenőrzésének javítása

COM(2014) 449 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2014. november 19-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 137 szavazattal 1 ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB kedvezően értékeli a fehér könyvet, mivel az megerősíti az uniós versenypolitika egyik pillérét és egyszerűsíti az eljárásokat. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB kedvezően értékeli a fehér könyvet, mivel az megerősíti az uniós versenypolitika egyik pillérét és egyszerűsíti az eljárásokat.

| 1.2. | A fehér könyvben az Európai Bizottság egyensúlyra törekszik a közérdek és a vállalatok érdeke, azaz egy joghézag megszüntetése és a költségek minél alacsonyabban tartása között. Ugyanakkor el kell kerülni, hogy az összefonódásokról szóló rendelet módosításaiban használt kifejezések túlzottan tág megfogalmazása ellentétben álljon ezzel a szándékkal. Emellett figyelembe kell venni azt is, hogy az összefonódások milyen előnyt jelentenek a vállalatok számára. |
| --- | --- |

1.2.

A fehér könyvben az Európai Bizottság egyensúlyra törekszik a közérdek és a vállalatok érdeke, azaz egy joghézag megszüntetése és a költségek minél alacsonyabban tartása között. Ugyanakkor el kell kerülni, hogy az összefonódásokról szóló rendelet módosításaiban használt kifejezések túlzottan tág megfogalmazása ellentétben álljon ezzel a szándékkal. Emellett figyelembe kell venni azt is, hogy az összefonódások milyen előnyt jelentenek a vállalatok számára.

| 1.3. | Az Európai Unió Bírósága (EUB) joggyakorlatát és az adminisztratív gyakorlatot alapul véve az EGSZB úgy véli, hogy a fehér könyv alapját képező kárelméletnek






  a) | megfelelően le kell írnia, hogy milyen kár érheti a versenyt és végső soron a fogyasztókat; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Az Európai Unió Bírósága (EUB) joggyakorlatát és az adminisztratív gyakorlatot alapul véve az EGSZB úgy véli, hogy a fehér könyv alapját képező kárelméletnek

a)

megfelelően le kell írnia, hogy milyen kár érheti a versenyt és végső soron a fogyasztókat;

| b) | következetesnek kell lennie; |
| --- | --- |

b)

következetesnek kell lennie;

| c) | figyelembe kell vennie az összes szereplőt ösztönző előnyöket; valamint |
| --- | --- |

c)

figyelembe kell vennie az összes szereplőt ösztönző előnyöket; valamint

| d) | összhangban kell lennie (vagy legalábbis nem lehet ellentétes) az eddigi tapasztalatokkal. |
| --- | --- |

d)

összhangban kell lennie (vagy legalábbis nem lehet ellentétes) az eddigi tapasztalatokkal.

| 1.4. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az új szabályozási keretben a szociális következményeket is vegyék figyelembe, különösen a foglalkoztatást és a vállalatok világpiaci versenyképességét. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy az új szabályozási keretben a szociális következményeket is vegyék figyelembe, különösen a foglalkoztatást és a vállalatok világpiaci versenyképességét.

| 1.5. | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy az Európai Bizottság által javasolt „célzott” átláthatósági rendszerben egyértelművé kell tenni az alábbi fogalmakat: „versenytárs” (az antitröszt-intézkedésekben alkalmazott kritérium szerinti értelmezésben), „vertikálisan kapcsolódó vállalkozás” (küszöbértékek meghatározását fontolóra véve), a „jelentős” részesedésszerzés megvalósulásához szükséges kapcsolódások természete, valamint a több ágazatban működő vállalatcsoportok esete. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy az Európai Bizottság által javasolt „célzott” átláthatósági rendszerben egyértelművé kell tenni az alábbi fogalmakat: „versenytárs” (az antitröszt-intézkedésekben alkalmazott kritérium szerinti értelmezésben), „vertikálisan kapcsolódó vállalkozás” (küszöbértékek meghatározását fontolóra véve), a „jelentős” részesedésszerzés megvalósulásához szükséges kapcsolódások természete, valamint a több ágazatban működő vállalatcsoportok esete.

| 1.6. | Az EGSZB fontosnak tartja az összefonódások uniós ellenőrzési rendszere által megszerzett hírnév megőrzését, sőt öregbítését. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB fontosnak tartja az összefonódások uniós ellenőrzési rendszere által megszerzett hírnév megőrzését, sőt öregbítését.

| 1.7. | Jóllehet a fehér könyv jó irányba indult el, meg kell fontolni, nem volna-e jobb, ha – az elmúlt 25 évben végbement változásokat (az esetek és az ellenőrző hatóságok számának növekedését) és az európai gazdaság XXI. századi szükségleteit figyelembe véve – tágabb megközelítést alkalmazna. |
| --- | --- |

1.7.

Jóllehet a fehér könyv jó irányba indult el, meg kell fontolni, nem volna-e jobb, ha – az elmúlt 25 évben végbement változásokat (az esetek és az ellenőrző hatóságok számának növekedését) és az európai gazdaság XXI. századi szükségleteit figyelembe véve – tágabb megközelítést alkalmazna.

| 1.8. | Az EU-ban jelenleg 28 ellenőrző hatóság működik (az egész EGT-t tekintve 31), melyek azonban nem egységes kritériumokat alkalmaznak. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az alábbi célokat szem előtt tartva dolgozzák át a fehér könyvet:






  — | a tagállamok jogszabályainak harmonizálása, |
| --- | --- | --- |

1.8.

Az EU-ban jelenleg 28 ellenőrző hatóság működik (az egész EGT-t tekintve 31), melyek azonban nem egységes kritériumokat alkalmaznak. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az alábbi célokat szem előtt tartva dolgozzák át a fehér könyvet:

—

a tagállamok jogszabályainak harmonizálása,

| — | a bejelentési kötelezettséggel kapcsolatos követelmények felülvizsgálata, valamint |
| --- | --- |

—

a bejelentési kötelezettséggel kapcsolatos követelmények felülvizsgálata, valamint

| — | az „egyablakos” rendszer bevezetésének felgyorsítása. |
| --- | --- |

—

az „egyablakos” rendszer bevezetésének felgyorsítása.

| 1.9. | Az EGSZB kedvezően fogadja az eljárási szabályok fehér könyvben bejelentett változásait, melyek az alábbiakra irányulnak:






  — | a bejelentés előtti, a tagállamoktól a Bizottsághoz történő áttételi mechanizmus egyszerűsítése, |
| --- | --- | --- |

1.9.

Az EGSZB kedvezően fogadja az eljárási szabályok fehér könyvben bejelentett változásait, melyek az alábbiakra irányulnak:

—

a bejelentés előtti, a tagállamoktól a Bizottsághoz történő áttételi mechanizmus egyszerűsítése,

| — | az ún. „önvádi elem” eltörlése a bejelentés előtti, a Bizottságtól a tagállamokhoz történő áttételi eljárásban, valamint |
| --- | --- |

—

az ún. „önvádi elem” eltörlése a bejelentés előtti, a Bizottságtól a tagállamokhoz történő áttételi eljárásban, valamint

| — | változások a bejelentés utáni, a tagállamoktól a Bizottsághoz történő áttételi eljárásban. |
| --- | --- |

—

változások a bejelentés utáni, a tagállamoktól a Bizottsághoz történő áttételi eljárásban.

| 1.9.1. | Szintén kedvező értékelést érdemelnek azok az eljárásegyszerűsítési intézkedések, amelyek a 2013-as „egyszerűsítési csomagban” bevezetetteket folytatják, különös tekintettel az EGT-n kívüli közös vállalkozások (joint ventures) esetére. |
| --- | --- |

1.9.1.

Szintén kedvező értékelést érdemelnek azok az eljárásegyszerűsítési intézkedések, amelyek a 2013-as „egyszerűsítési csomagban” bevezetetteket folytatják, különös tekintettel az EGT-n kívüli közös vállalkozások (joint ventures) esetére.

joint ventures

2.   A fehér könyv tartalma

A fehér könyv tartalma

| 2.1. | Az Európai Bizottság ebben a fehér könyvben, tíz évvel az összefonódás-ellenőrzési rendelet (1) 2004. évi jelentős felülvizsgálata után áttekinti, hogy miként alkalmazták „a hatékony verseny jelentős akadályozását” (SIEC) vizsgáló érdemi kritériumot, és kitekintést nyújt arról, hogy a jövőben miként lehetne előmozdítani az Európai Bizottság és a tagállamok közötti konvergenciát és együttműködést. Ezenkívül javaslatokat tartalmaz olyan módosításokra, melyek az uniós összefonódás-ellenőrzések hatékonyságát hivatottak növelni. |
| --- | --- |

2.1.

Az Európai Bizottság ebben a fehér könyvben, tíz évvel az összefonódás-ellenőrzési rendelet (1) 2004. évi jelentős felülvizsgálata után áttekinti, hogy miként alkalmazták „a hatékony verseny jelentős akadályozását” (SIEC) vizsgáló érdemi kritériumot, és kitekintést nyújt arról, hogy a jövőben miként lehetne előmozdítani az Európai Bizottság és a tagállamok közötti konvergenciát és együttműködést. Ezenkívül javaslatokat tartalmaz olyan módosításokra, melyek az uniós összefonódás-ellenőrzések hatékonyságát hivatottak növelni.

1

| 2.2. | Egyrészt javasolja annak biztosítását, hogy az összefonódás-ellenőrzési rendelet kezelje a versenynek és így a fogyasztóknak az összefonódások vagy a vállalkozások átalakítása által okozott lehetséges károk minden forrását, ideértve az ellenőrzésre nem jogosító kisebbségi részesedésszerzésekből eredő károkat. |
| --- | --- |

2.2.

Egyrészt javasolja annak biztosítását, hogy az összefonódás-ellenőrzési rendelet kezelje a versenynek és így a fogyasztóknak az összefonódások vagy a vállalkozások átalakítása által okozott lehetséges károk minden forrását, ideértve az ellenőrzésre nem jogosító kisebbségi részesedésszerzésekből eredő károkat.

| 2.3. | Másrészt célja az Európai Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok közötti szorosabb együttműködésnek, valamint az összefonódás-ellenőrzés területén jelentkező feladatok megfelelő elosztásának megvalósítása, különösen az összefonódási ügyek tagállamoktól a Bizottsághoz, illetve a Bizottságtól tagállamokhoz történő áttételére vonatkozó szabályok egyszerűsítése révén. |
| --- | --- |

2.3.

Másrészt célja az Európai Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok közötti szorosabb együttműködésnek, valamint az összefonódás-ellenőrzés területén jelentkező feladatok megfelelő elosztásának megvalósítása, különösen az összefonódási ügyek tagállamoktól a Bizottsághoz, illetve a Bizottságtól tagállamokhoz történő áttételére vonatkozó szabályok egyszerűsítése révén.

3.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB kedvezően értékeli a fehér könyvet, mivel a javasolt reformok várhatóan megerősítik a versenypolitika egyik pillérét, és főleg mivel olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek hozzájárulnak az eljárások egyszerűsítéséhez. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB kedvezően értékeli a fehér könyvet, mivel a javasolt reformok várhatóan megerősítik a versenypolitika egyik pillérét, és főleg mivel olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek hozzájárulnak az eljárások egyszerűsítéséhez.

| 3.2. | Az Európai Bizottság azzal indokolja a fehér könyv központi javaslatát – azaz ellenőrzési hatáskörének kiterjesztését a versenyellenes kisebbségi részesedésszerzésekre –, hogy a 139/2004/EK rendelet csak akkor alkalmazható, ha az összefonódás révén „az irányítás tartósan megváltozik” (3. cikk (1) bek.), ami ebben az esetben nem igaz. Úgy véli továbbá, hogy az EUMSZ 101. és 102. cikke önmagában nem nyújt kellő jogalapot a kisebbségi részesedésszerzések kérdésének kezeléséhez. |
| --- | --- |

3.2.

Az Európai Bizottság azzal indokolja a fehér könyv központi javaslatát – azaz ellenőrzési hatáskörének kiterjesztését a versenyellenes kisebbségi részesedésszerzésekre –, hogy a 139/2004/EK rendelet csak akkor alkalmazható, ha az összefonódás révén „az irányítás tartósan megváltozik” (3. cikk (1) bek.), ami ebben az esetben nem igaz. Úgy véli továbbá, hogy az EUMSZ 101. és 102. cikke önmagában nem nyújt kellő jogalapot a kisebbségi részesedésszerzések kérdésének kezeléséhez.

| 3.3. | A fehér könyvben az Európai Bizottság általában véve egyensúlyra törekszik a közérdek és a vállalatok érdeke, azaz a vállalat-összefonódásokra vonatkozó szabályozási rendszeren belüli joghézag megszüntetése és az adminisztratív költségek minél alacsonyabban tartása között. |
| --- | --- |

3.3.

A fehér könyvben az Európai Bizottság általában véve egyensúlyra törekszik a közérdek és a vállalatok érdeke, azaz a vállalat-összefonódásokra vonatkozó szabályozási rendszeren belüli joghézag megszüntetése és az adminisztratív költségek minél alacsonyabban tartása között.

| 3.4. | Az EGSZB megítélése szerint azonban el kell kerülni, hogy a javaslatokban használt kifejezések jelenlegi tágan vett megfogalmazása végül mégis a költségek növekedéséhez vezessen. Ezt azonban az új rendelkezésekből származó vállalati előnyök fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

3.4.

Az EGSZB megítélése szerint azonban el kell kerülni, hogy a javaslatokban használt kifejezések jelenlegi tágan vett megfogalmazása végül mégis a költségek növekedéséhez vezessen. Ezt azonban az új rendelkezésekből származó vállalati előnyök fényében kell értékelni.

| 3.5. | Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy tisztázni kellene a fehér könyv néhány elemét, nehogy az eredmény ellentétes legyen azzal a szándékkal, hogy az összefonódások ellenőrzése az adminisztratív terhek növelése nélkül váljon könnyebbé. |
| --- | --- |

3.5.

Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy tisztázni kellene a fehér könyv néhány elemét, nehogy az eredmény ellentétes legyen azzal a szándékkal, hogy az összefonódások ellenőrzése az adminisztratív terhek növelése nélkül váljon könnyebbé.

| 3.6. | A fehér könyv az összefonódási műveletek értékelési kereteként a „kárelméletet” nevezi meg, amelyet az Európai Bizottság 2002-től vezetett be néhány elvesztett jogvitát követően (2). A kárelmélet alkalmazásának:






  a) | megfelelően le kell írnia, hogy milyen kár érheti a versenyt és végső soron a fogyasztókat; |
| --- | --- | --- |

3.6.

A fehér könyv az összefonódási műveletek értékelési kereteként a „kárelméletet” nevezi meg, amelyet az Európai Bizottság 2002-től vezetett be néhány elvesztett jogvitát követően (2). A kárelmélet alkalmazásának:

2

a)

megfelelően le kell írnia, hogy milyen kár érheti a versenyt és végső soron a fogyasztókat;

| b) | következetesnek kell lennie; |
| --- | --- |

b)

következetesnek kell lennie;

| c) | figyelembe kell vennie az összes szereplőt ösztönző előnyöket; valamint |
| --- | --- |

c)

figyelembe kell vennie az összes szereplőt ösztönző előnyöket; valamint

| d) | összhangban kell lennie (vagy legalábbis nem lehet ellentétes) az eddigi tapasztalatokkal (3). |
| --- | --- |

d)

összhangban kell lennie (vagy legalábbis nem lehet ellentétes) az eddigi tapasztalatokkal (3).

3

| 3.6.1. | A kisebbségi részesedésszerzések esetén is ezeknek az elveknek kell érvényesülniük, melyeket az Európai Bíróság joggyakorlata és az Európai Bizottság adminisztratív gyakorlata (4) is megerősít. |
| --- | --- |

3.6.1.

A kisebbségi részesedésszerzések esetén is ezeknek az elveknek kell érvényesülniük, melyeket az Európai Bíróság joggyakorlata és az Európai Bizottság adminisztratív gyakorlata (4) is megerősít.

4

| 3.7. | Mivel a fehér könyv az Európai Bizottság hatáskörének jelentős kibővítését javasolja, az EGSZB azt ajánlja, hogy az összefonódási eljárások elemzése során a szociális következményeket és különösen a foglalkoztatásra gyakorolt hatásokat is vegyék figyelembe. |
| --- | --- |

3.7.

Mivel a fehér könyv az Európai Bizottság hatáskörének jelentős kibővítését javasolja, az EGSZB azt ajánlja, hogy az összefonódási eljárások elemzése során a szociális következményeket és különösen a foglalkoztatásra gyakorolt hatásokat is vegyék figyelembe.

4.   Olyan európai összefonódás-ellenőrzési térséget kell kialakítani az EU-ban, amely megfelel a XXI. századi belső piac szükségleteinek

Olyan európai összefonódás-ellenőrzési térséget kell kialakítani az EU-ban, amely megfelel a XXI. századi belső piac szükségleteinek

| 4.1. | Az Európai Unió összefonódás-ellenőrzési rendszere az évek során jó hírnévre tett szert, és világszerte mintául szolgál. Az EGSZB fontosnak tartja e jó hírnév fenntartását, sőt öregbítését. |
| --- | --- |

4.1.

Az Európai Unió összefonódás-ellenőrzési rendszere az évek során jó hírnévre tett szert, és világszerte mintául szolgál. Az EGSZB fontosnak tartja e jó hírnév fenntartását, sőt öregbítését.

| 4.2. | Az EGSZB üdvözli a fehér könyv arra irányuló javaslatát, hogy erősítsék az Európai Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok közti koordinációt, és tegyenek lépéseket egy „európai összefonódás-ellenőrzési térség” kialakítására, amely elősegíti a műveletek egységes kezelését és javítja a jogbiztonságot. A javasolt intézkedéseknek azonban nem csupán a rendelet egyes részleteit kellene megreformálniuk, hanem átfogóbb jelleggel a jelenlegi ellenőrzési rendszer felülvizsgálatára is ki kell terjedniük. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB üdvözli a fehér könyv arra irányuló javaslatát, hogy erősítsék az Európai Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok közti koordinációt, és tegyenek lépéseket egy „európai összefonódás-ellenőrzési térség” kialakítására, amely elősegíti a műveletek egységes kezelését és javítja a jogbiztonságot. A javasolt intézkedéseknek azonban nem csupán a rendelet egyes részleteit kellene megreformálniuk, hanem átfogóbb jelleggel a jelenlegi ellenőrzési rendszer felülvizsgálatára is ki kell terjedniük.

| 4.3. | Az elmúlt 25 évben az EU-ban sokkal intenzívebb lett az összefonódások ellenőrzése, miközben bővült az európai vállalatok mérete és nemzetközi tevékenysége is. 1989-ben még csak három nemzeti hatóság volt illetékes ezen a területen, 2000-ben az Európai Bizottsággal együtt 14 volt, jelenleg pedig 28 működik (az egész EGT-t tekintve 31). |
| --- | --- |

4.3.

Az elmúlt 25 évben az EU-ban sokkal intenzívebb lett az összefonódások ellenőrzése, miközben bővült az európai vállalatok mérete és nemzetközi tevékenysége is. 1989-ben még csak három nemzeti hatóság volt illetékes ezen a területen, 2000-ben az Európai Bizottsággal együtt 14 volt, jelenleg pedig 28 működik (az egész EGT-t tekintve 31).

| 4.4. | A szabályok és a végrehajtási kritériumok eltérőek, ami sokszor felesleges pluszterhet jelent a vállalatok számára: a becslések szerint az Európai Bizottságnak bejelentett összefonódások kevesebb mint 5 %-a jelenthet veszélyt a versenyre (5). Az ellenőrzési rendszernek össze kell egyeztetnie a fogyasztók és a felhasználók védelmét azzal, hogy az európai vállalatoknak mindenképpen versenyképesnek kell lenniük a globális piacon. |
| --- | --- |

4.4.

A szabályok és a végrehajtási kritériumok eltérőek, ami sokszor felesleges pluszterhet jelent a vállalatok számára: a becslések szerint az Európai Bizottságnak bejelentett összefonódások kevesebb mint 5 %-a jelenthet veszélyt a versenyre (5). Az ellenőrzési rendszernek össze kell egyeztetnie a fogyasztók és a felhasználók védelmét azzal, hogy az európai vállalatoknak mindenképpen versenyképesnek kell lenniük a globális piacon.

5

| 4.5. | Következésképpen az EGSZB javasolja, hogy a fehér könyvet dolgozzák át és helyezzék tágabb keretbe, amely magában foglalná:






  — | a tagállamok jogszabályainak harmonizálását a végrehajtási kritériumok egységesítése érdekében, |
| --- | --- | --- |

4.5.

Következésképpen az EGSZB javasolja, hogy a fehér könyvet dolgozzák át és helyezzék tágabb keretbe, amely magában foglalná:

—

a tagállamok jogszabályainak harmonizálását a végrehajtási kritériumok egységesítése érdekében,

| — | a bejelentési kötelezettséggel kapcsolatos követelmények felülvizsgálatát, mivel a tapasztalatok szerint azok sokszor feleslegesek, valamint |
| --- | --- |

—

a bejelentési kötelezettséggel kapcsolatos követelmények felülvizsgálatát, mivel a tapasztalatok szerint azok sokszor feleslegesek, valamint

| — | az ellenőrző hatóságok növekvő számára való tekintettel az „egyablakos” rendszer bevezetésének felgyorsítását. |
| --- | --- |

—

az ellenőrző hatóságok növekvő számára való tekintettel az „egyablakos” rendszer bevezetésének felgyorsítását.

5.   Részletes megjegyzések

Részletes megjegyzések

5.1.   A „célzott” átláthatósági rendszer

A „célzott” átláthatósági rendszer

| 5.1.1. | Az Európai Bizottság olyan „célzott” átláthatósági rendszert javasol, amelyben az alábbi két, egyszerre teljesítendő kritériummal megállapítható, hogy fennáll-e a „hatékony verseny jelentős akadályozása”:






  a) | kisebbségi részesedésszerzések egy versenytársban vagy vertikálisan kapcsolódó vállalkozásban; valamint |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Az Európai Bizottság olyan „célzott” átláthatósági rendszert javasol, amelyben az alábbi két, egyszerre teljesítendő kritériummal megállapítható, hogy fennáll-e a „hatékony verseny jelentős akadályozása”:

a)

kisebbségi részesedésszerzések egy versenytársban vagy vertikálisan kapcsolódó vállalkozásban; valamint

| b) | a kapcsolat (versenyszempontból) akkor „jelentős”, ha a megszerzett részesedés „kb.” 20 %-os, vagy 5 % és „kb.” 20 % között van, de olyan további tényezőkkel is kiegészül, mint pl. a részesedést szerzőnek tényleges blokkoló kisebbséget biztosító jogok, hely az igazgatótanácsban vagy a célvállalkozás érzékeny üzleti információihoz való hozzáférés. |
| --- | --- |

b)

a kapcsolat (versenyszempontból) akkor „jelentős”, ha a megszerzett részesedés „kb.” 20 %-os, vagy 5 % és „kb.” 20 % között van, de olyan további tényezőkkel is kiegészül, mint pl. a részesedést szerzőnek tényleges blokkoló kisebbséget biztosító jogok, hely az igazgatótanácsban vagy a célvállalkozás érzékeny üzleti információihoz való hozzáférés.

| 5.1.2. | Az EGSZB kéri, hogy a rendelet szövegének módosításakor tisztázzák az alábbiakat:






  — | Először is a „versenytárs” fogalmát, melyet – az antitröszt-intézkedésekre vonatkozó meghatározás szerint – földrajzilag körülhatárolt piacokra vonatkozóan kell érteni. |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

Az EGSZB kéri, hogy a rendelet szövegének módosításakor tisztázzák az alábbiakat:

—

Először is a „versenytárs” fogalmát, melyet – az antitröszt-intézkedésekre vonatkozó meghatározás szerint – földrajzilag körülhatárolt piacokra vonatkozóan kell érteni.

| — | Másodszor a „vertikálisan kapcsolódó vállalkozás” fogalmának alkalmazásához figyelembeveendő paramétereket. Meg kell vizsgálni, hogy hasznos volna-e küszöbértékeket meghatározni, mivel az általános megfogalmazás jelentősen növelheti a rendelet által megkövetelt tájékoztatások számát. |
| --- | --- |

—

Másodszor a „vertikálisan kapcsolódó vállalkozás” fogalmának alkalmazásához figyelembeveendő paramétereket. Meg kell vizsgálni, hogy hasznos volna-e küszöbértékeket meghatározni, mivel az általános megfogalmazás jelentősen növelheti a rendelet által megkövetelt tájékoztatások számát.

| — | Harmadszor azt, hogy milyen jogi természetűnek kell lenniük a kapcsolatoknak ahhoz, hogy a részesedésszerzés (a verseny szempontjából) „jelentősnek” minősülhessen. |
| --- | --- |

—

Harmadszor azt, hogy milyen jogi természetűnek kell lenniük a kapcsolatoknak ahhoz, hogy a részesedésszerzés (a verseny szempontjából) „jelentősnek” minősülhessen.

| — | Végül azt, hogy a SIEC elemzésének magában kell-e foglalnia a több gazdasági ágazatban is jelen lévő vállalatcsoportok teljes körű tevékenységét. |
| --- | --- |

—

Végül azt, hogy a SIEC elemzésének magában kell-e foglalnia a több gazdasági ágazatban is jelen lévő vállalatcsoportok teljes körű tevékenységét.

5.2.   A bejelentés előtti, a tagállamoktól az Európai Bizottsághoz történő áttételi mechanizmus egyszerűsítése

A bejelentés előtti, a tagállamoktól az Európai Bizottsághoz történő áttételi mechanizmus egyszerűsítése

| 5.2.1. | Az EGSZB üdvözli azt a javaslatot, amely a 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése által előírt kétlépcsős eljárást (indoklással ellátott beadvány, majd bejelentés) eltörölné és az Európai Bizottságnak való közvetlen bejelentéssel helyettesítené. Az eljárásokat felgyorsító módosítást az indokolja, hogy a tagállamok elvétve éltek az ezzel kapcsolatos vétójogukkal. |
| --- | --- |

5.2.1.

Az EGSZB üdvözli azt a javaslatot, amely a 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése által előírt kétlépcsős eljárást (indoklással ellátott beadvány, majd bejelentés) eltörölné és az Európai Bizottságnak való közvetlen bejelentéssel helyettesítené. Az eljárásokat felgyorsító módosítást az indokolja, hogy a tagállamok elvétve éltek az ezzel kapcsolatos vétójogukkal.

| 5.2.2. | Szintén üdvözlendő a tagállamok és az Európai Bizottság közötti információcsere megkönnyítésére irányuló javaslat, melynek értelmében a felek előzetes tájékoztatását vagy áttételi kérelmét megküldenék a tagállamoknak, hogy már a bejelentést megelőző kapcsolatfelvétel keretében értesítsék őket a műveletről. |
| --- | --- |

5.2.2.

Szintén üdvözlendő a tagállamok és az Európai Bizottság közötti információcsere megkönnyítésére irányuló javaslat, melynek értelmében a felek előzetes tájékoztatását vagy áttételi kérelmét megküldenék a tagállamoknak, hogy már a bejelentést megelőző kapcsolatfelvétel keretében értesítsék őket a műveletről.

5.3.   Bejelentés előtti áttétel az Európai Bizottságtól a tagállamokhoz

Bejelentés előtti áttétel az Európai Bizottságtól a tagállamokhoz

| 5.3.1. | A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) bekezdéséből törölni javasolják az „önvádi elemet”, amely szerint egy fúzióban vagy vállalatátvételben részt vevő felek indoklással ellátott beadványban tájékoztathatják az Európai Bizottságot arról, hogy az összefonódás jelentős hatással lehet egy tagállam adott piacán folyó versenyre. A reform értelmében elegendő lenne annak ismertetése, hogy a művelet fő hatása valószínűleg azon a piacon jelentkezik. |
| --- | --- |

5.3.1.

A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) bekezdéséből törölni javasolják az „önvádi elemet”, amely szerint egy fúzióban vagy vállalatátvételben részt vevő felek indoklással ellátott beadványban tájékoztathatják az Európai Bizottságot arról, hogy az összefonódás jelentős hatással lehet egy tagállam adott piacán folyó versenyre. A reform értelmében elegendő lenne annak ismertetése, hogy a művelet fő hatása valószínűleg azon a piacon jelentkezik.

| 5.3.2. | Az Európai Bizottság úgy véli, hogy e visszatartó erejű követelmény eltörlése ösztönözheti az önkéntes bejelentést. Az EGSZB egyetért ezzel. |
| --- | --- |

5.3.2.

Az Európai Bizottság úgy véli, hogy e visszatartó erejű követelmény eltörlése ösztönözheti az önkéntes bejelentést. Az EGSZB egyetért ezzel.

5.4.   A bejelentés utáni áttétel a tagállamoktól az Európai Bizottsághoz

A bejelentés utáni áttétel a tagállamoktól az Európai Bizottsághoz

| 5.4.1. | A fehér könyv a rendelet 22. cikkének módosítását javasolja, csak valamely összefonódási művelet megvizsgálására illetékes tagállamokra korlátozva azt a döntést, hogy 15 munkanapon belül és nemzeti joguknak megfelelően áttegyék az ügyet az Európai Bizottsághoz (jelenleg ezt „egy vagy több” tagállam teheti meg). Az Európai Bizottság eldönthetné, hogy elfogadja vagy elutasítja az áttételi kérelmet. Ha elfogadja, akkor az EGT egész területén hatásköre lenne. Ha azonban egy vagy több illetékes tagállam ellenzi az áttételt (amit nem kötelesek megindokolni), az Európai Bizottság lemondana az EGT egésze feletti hatásköréről, és a tagállamok megtartanák hatáskörüket. |
| --- | --- |

5.4.1.

A fehér könyv a rendelet 22. cikkének módosítását javasolja, csak valamely összefonódási művelet megvizsgálására illetékes tagállamokra korlátozva azt a döntést, hogy 15 munkanapon belül és nemzeti joguknak megfelelően áttegyék az ügyet az Európai Bizottsághoz (jelenleg ezt „egy vagy több” tagállam teheti meg). Az Európai Bizottság eldönthetné, hogy elfogadja vagy elutasítja az áttételi kérelmet. Ha elfogadja, akkor az EGT egész területén hatásköre lenne. Ha azonban egy vagy több illetékes tagállam ellenzi az áttételt (amit nem kötelesek megindokolni), az Európai Bizottság lemondana az EGT egésze feletti hatásköréről, és a tagállamok megtartanák hatáskörüket.

| 5.4.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy bár a javaslat egyszerűsítheti az eljárást, csak korlátozott mértékben érvényesülne, mivel az Unióban csak Németország, Ausztria és az Egyesült Királyság rendelkezik elismert hatáskörrel az ellenőrzésre nem jogosító kisebbségi részesedésszerzések esetében. |
| --- | --- |

5.4.2.

Az EGSZB úgy véli, hogy bár a javaslat egyszerűsítheti az eljárást, csak korlátozott mértékben érvényesülne, mivel az Unióban csak Németország, Ausztria és az Egyesült Királyság rendelkezik elismert hatáskörrel az ellenőrzésre nem jogosító kisebbségi részesedésszerzések esetében.

| 5.4.3. | A bejelentés utáni áttételi eljárás változásainak következtében is bővülnek az Európai Bizottság hatáskörei, amit az EGSZB örömmel fogad: ha más tagállamok nem emelnek szót, és az Európai Bizottság elfogadja az ajánlást, akkor a művelet felülvizsgálata nemcsak az érintett tagállam, hanem az egész EGT területén a Bizottság hatáskörében lenne (kivéve, ha egy tagállam hatósága már azelőtt engedélyezte a műveletet a területén, hogy a Bizottság átvette volna a hatáskört). |
| --- | --- |

5.4.3.

A bejelentés utáni áttételi eljárás változásainak következtében is bővülnek az Európai Bizottság hatáskörei, amit az EGSZB örömmel fogad: ha más tagállamok nem emelnek szót, és az Európai Bizottság elfogadja az ajánlást, akkor a művelet felülvizsgálata nemcsak az érintett tagállam, hanem az egész EGT területén a Bizottság hatáskörében lenne (kivéve, ha egy tagállam hatósága már azelőtt engedélyezte a műveletet a területén, hogy a Bizottság átvette volna a hatáskört).

5.5.   Egyéb módosítások

Egyéb módosítások

| 5.5.1. | A 2013-as egyszerűsítési csomag (6) elfogadását követően a fehér könyv további intézkedéseket javasol ugyanezzel a céllal, melyek elismerést érdemelnek az EGSZB részéről. |
| --- | --- |

5.5.1.

A 2013-as egyszerűsítési csomag (6) elfogadását követően a fehér könyv további intézkedéseket javasol ugyanezzel a céllal, melyek elismerést érdemelnek az EGSZB részéről.

6

| 5.5.2. | A legfigyelemreméltóbb az, hogy ki kívánják venni a rendelet hatálya alól az EGT-n belüli versenyre hatást nem gyakorló, EGT-n kívüli közös vállalkozások alapításáról szóló megállapodásokat. |
| --- | --- |

5.5.2.

A legfigyelemreméltóbb az, hogy ki kívánják venni a rendelet hatálya alól az EGT-n belüli versenyre hatást nem gyakorló, EGT-n kívüli közös vállalkozások alapításáról szóló megállapodásokat.

| 5.5.3. | A fehér könyv azt is felveti, hogy az Európai Bizottság mentesíthetne a kötelező előzetes bejelentés alól olyan műveletkategóriákat, amelyek rendes esetben nem keltenek versenyaggályokat. |
| --- | --- |

5.5.3.

A fehér könyv azt is felveti, hogy az Európai Bizottság mentesíthetne a kötelező előzetes bejelentés alól olyan műveletkategóriákat, amelyek rendes esetben nem keltenek versenyaggályokat.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  2004. január 20-i 139/2004/EK rendelet a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

1

(2)  Konkrétan az alábbi ügyekről van szó: T-342/99., Airtours plc kontra Bizottság,, EBHT 2002, II-2585; T-310/01., Schneider Electric SA kontra Bizottság, EBHT 2002, II-4071; valamint T-5/02., Tetra Laval kontra Bizottság, EBHT 2002, II-4381.

2

(3)  V. Hans Zenger és Mike Walker: „Theories of Harm in European Competition Law” http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2009296

3

(4)  IV/M.938. sz. Guinness–Grand Metropolitan-ügy (1997. okt. 15.) és IV/M.1524. sz. Airtours–First Choice-ügy (1999. szept. 22.).

4

(5)  http://ec.europa.eu/competition/mergers/statistics.pdf

5

(6)  A Bizottság 2013. december 5-i 1269/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 336., 2013.12.14., 1. o.) és a Bizottság közleménye a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról (HL C 366., 2013.12.14., 5. o., helyesbítés: HL C 11., 2014.1.15., 6. o.).

6

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/82 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/82

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Unió munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos 2014–2020-as stratégiájáról

(COM (2014) 332 final)

(2015/C 230/13)

| Előadó: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Előadó:

Carlos Manuel TRINDADE

2014. június 6-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Unió munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos, 2014–2020-as stratégiájáról

COM(2014) 332 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2014. november 20-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a december 11-i ülésnapon) 189 szavazattal 23 ellenében, 20 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy az EU egy átfogó jellegű, gazdasági és szociális szempontból fejlett kerettel rendelkezik, amelyet a tagállamok által a nemzeti körülményekhez igazított többéves európai stratégiák egészítenek ki. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy továbbra is fennállnak olyan nehézségek, hiányok és újonnan jelentkező kihívások, amelyek megoldásra várnak. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB üdvözli, hogy az EU egy átfogó jellegű, gazdasági és szociális szempontból fejlett kerettel rendelkezik, amelyet a tagállamok által a nemzeti körülményekhez igazított többéves európai stratégiák egészítenek ki. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy továbbra is fennállnak olyan nehézségek, hiányok és újonnan jelentkező kihívások, amelyek megoldásra várnak.

| 1.2. | Az EGSZB értékeli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a megelőzésre, a szabályok – a védelem jelenlegi szintjének csökkentése nélküli – egyszerűsítésére és azok megfelelő végrehajtására koncentráljon. A stratégiának garantálnia kellene az egyensúlyt a magas szintű védelem és a vállalatokra nehezedő adminisztratív terhek között. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB értékeli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a megelőzésre, a szabályok – a védelem jelenlegi szintjének csökkentése nélküli – egyszerűsítésére és azok megfelelő végrehajtására koncentráljon. A stratégiának garantálnia kellene az egyensúlyt a magas szintű védelem és a vállalatokra nehezedő adminisztratív terhek között.

| 1.3. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság konzultációk, tájékoztatás és iránymutatás rendelkezésre bocsátása, az ikt-k használata és a kkv-k támogatását célzó közszolgáltatások jobb összehangolása révén a kkv-kra koncentrál. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság konzultációk, tájékoztatás és iránymutatás rendelkezésre bocsátása, az ikt-k használata és a kkv-k támogatását célzó közszolgáltatások jobb összehangolása révén a kkv-kra koncentrál.

| 1.4. | Az EGSZB szerint immár elengedhetetlen a munkaügyi ellenőrök jobb képzése és számuk növelése – ugyanis a tagállamok nagyjából felében ez nem éri el az ILO által ajánlott minimumot (tízezer munkavállalónként egy ellenőr). |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB szerint immár elengedhetetlen a munkaügyi ellenőrök jobb képzése és számuk növelése – ugyanis a tagállamok nagyjából felében ez nem éri el az ILO által ajánlott minimumot (tízezer munkavállalónként egy ellenőr).

| 1.5. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság – figyelembe véve annak szükségességét, hogy a fiatalokban, a friss diplomásokban, a gyakornokokban és az ipari tanulókban kialakítsák a megelőzés kultúráját – fogadjon el eszközöket annak érdekében, hogy az ilyen személyek megfelelő és gyakorlati információkat és képzést kapjanak. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság – figyelembe véve annak szükségességét, hogy a fiatalokban, a friss diplomásokban, a gyakornokokban és az ipari tanulókban kialakítsák a megelőzés kultúráját – fogadjon el eszközöket annak érdekében, hogy az ilyen személyek megfelelő és gyakorlati információkat és képzést kapjanak.

| 1.6. | Az EGSZB hisz abban is, hogy a beruházásoknak szerepük van a megelőzésben, és teljes mértékben egyetért azzal, hogy nemcsak a vállalkozásoknak, hanem a tagállamoknak is eszközölniük kell beruházásokat. Kéri a vállalatok és a tagállamok beruházásainak növelését a munkavállalói részvétel garantálása mellett. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB hisz abban is, hogy a beruházásoknak szerepük van a megelőzésben, és teljes mértékben egyetért azzal, hogy nemcsak a vállalkozásoknak, hanem a tagállamoknak is eszközölniük kell beruházásokat. Kéri a vállalatok és a tagállamok beruházásainak növelését a munkavállalói részvétel garantálása mellett.

| 1.7. | Az EGSZB rámutat az EU-ban az adatok rendelkezésre állása kapcsán jelentkező nehézségekre, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy sürgősen biztosítson olyan statisztikákat és mutatókat, amelyek figyelembe veszik többek között a munkavállalók nemét és életkorát. Az EU-n belül szabályozni és közölni kellene a foglalkozásból eredő betegségek listáját, a munkaidő alatt bekövetkezett baleseteket is feltüntetve, valamint az ezeknek az adatoknak a bejelentésére és statisztikai elemzésére vonatkozó szabályokat. Javasolja, hogy erősítsék meg és széles körben tegyék ismertté a szakosodott ügynökségek munkáját, illetve hogy az információkat és bevált gyakorlatokat is tegyék közzé a megelőzés kultúrájának megszilárdítása érdekében. Az új kockázatok vizsgálatát el kell mélyíteni, és e vizsgálat eredményeiből kiindulva megfelelő (jogszabályi vagy más jellegű) intézkedéseket kell kidolgozni. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB rámutat az EU-ban az adatok rendelkezésre állása kapcsán jelentkező nehézségekre, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy sürgősen biztosítson olyan statisztikákat és mutatókat, amelyek figyelembe veszik többek között a munkavállalók nemét és életkorát. Az EU-n belül szabályozni és közölni kellene a foglalkozásból eredő betegségek listáját, a munkaidő alatt bekövetkezett baleseteket is feltüntetve, valamint az ezeknek az adatoknak a bejelentésére és statisztikai elemzésére vonatkozó szabályokat. Javasolja, hogy erősítsék meg és széles körben tegyék ismertté a szakosodott ügynökségek munkáját, illetve hogy az információkat és bevált gyakorlatokat is tegyék közzé a megelőzés kultúrájának megszilárdítása érdekében. Az új kockázatok vizsgálatát el kell mélyíteni, és e vizsgálat eredményeiből kiindulva megfelelő (jogszabályi vagy más jellegű) intézkedéseket kell kidolgozni.

| 1.8. | Az EGSZB úgy véli, hogy a stratégia hatékony végrehajtásához kulcsfontosságú a munkavállalók és az összes szociális partner bevonása minden szinten és a munkahelyen is. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegye intenzívebbé a megbeszéléseket és a konzultációkat a szociális partnerekkel, továbbá fejlesszen ki összehangolt fellépéseket. A tagállamoknak ki kellene állniuk a szociális párbeszéd és a kollektív szerződések mellett. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB úgy véli, hogy a stratégia hatékony végrehajtásához kulcsfontosságú a munkavállalók és az összes szociális partner bevonása minden szinten és a munkahelyen is. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegye intenzívebbé a megbeszéléseket és a konzultációkat a szociális partnerekkel, továbbá fejlesszen ki összehangolt fellépéseket. A tagállamoknak ki kellene állniuk a szociális párbeszéd és a kollektív szerződések mellett.

| 1.9. | Az EGSZB elégedetlen amiatt, hogy az Európai Bizottság nem határoz meg európai szinten számszerűsített célkitűzéseket a munkahelyi balesetek és megbetegedések terén, és azt javasolja, hogy a tagállamok nemzeti stratégiáik keretében tegyék ezt meg. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB elégedetlen amiatt, hogy az Európai Bizottság nem határoz meg európai szinten számszerűsített célkitűzéseket a munkahelyi balesetek és megbetegedések terén, és azt javasolja, hogy a tagállamok nemzeti stratégiáik keretében tegyék ezt meg.

2.   A munkahelyi biztonság és egészségvédelem jelentősége

| 2.1. | A munkahelyi biztonság és egészségvédelem Európában betöltött stratégiai jelentőségét az Európai Unió működéséről szóló szerződés rögzíti, amely 151. és 153. cikkében kifejezetten foglalkozik ezzel a témával, különösen annak érdekében, hogy a munkafeltételek terén történő előrelépések összehangoltak legyenek. |
| --- | --- |

2.1.

A munkahelyi biztonság és egészségvédelem Európában betöltött stratégiai jelentőségét az Európai Unió működéséről szóló szerződés rögzíti, amely 151. és 153. cikkében kifejezetten foglalkozik ezzel a témával, különösen annak érdekében, hogy a munkafeltételek terén történő előrelépések összehangoltak legyenek.

| 2.2. | Egy közelmúltbeli Eurobarométer felmérés szerint a munkavállalók túlnyomó többsége (85 %) elégedett a jelenlegi munkahelyén tapasztalható egészségügyi és biztonsági körülményekkel, továbbá a válaszadók 77 %-a arról számolt be, hogy munkahelyén rendelkezésre állnak erre vonatkozó információk és/vagy és képzések. Ennek ellenére az EU-ban még lehetne javítani a munkahelyi biztonság és egészségvédelem állapotán, hiszen a jelenlegi helyzet egyáltalán nem megnyugtató: az EU-ban évente több mint négyezer munkavállaló hal meg munkahelyi balesetben, és 3 milliónál is többen esnek áldozatul olyan súlyos munkahelyi balesetnek, amelynek következtében három napnál többet maradnak távol munkahelyüktől. A munkavállalók körülbelül egynegyede úgy gondolja, hogy egészsége és testi épsége a munkahelyén veszélyben van, illetve hogy a munka leginkább negatívan befolyásolja az egészségét. Németországban a 460 millió nap/év betegszabadság becslések szerint a bruttó nemzeti össztermék mintegy 3,1 %-ával egyenlő termelékenységcsökkenéshez vezetett. A 2010–2011-es pénzügyi évben az Egyesült Királyságban ennek az államot terhelő nettó költségét mintegy 2,381 milliárd angol fontra becsülték. |
| --- | --- |

2.2.

Egy közelmúltbeli Eurobarométer felmérés szerint a munkavállalók túlnyomó többsége (85 %) elégedett a jelenlegi munkahelyén tapasztalható egészségügyi és biztonsági körülményekkel, továbbá a válaszadók 77 %-a arról számolt be, hogy munkahelyén rendelkezésre állnak erre vonatkozó információk és/vagy és képzések. Ennek ellenére az EU-ban még lehetne javítani a munkahelyi biztonság és egészségvédelem állapotán, hiszen a jelenlegi helyzet egyáltalán nem megnyugtató: az EU-ban évente több mint négyezer munkavállaló hal meg munkahelyi balesetben, és 3 milliónál is többen esnek áldozatul olyan súlyos munkahelyi balesetnek, amelynek következtében három napnál többet maradnak távol munkahelyüktől. A munkavállalók körülbelül egynegyede úgy gondolja, hogy egészsége és testi épsége a munkahelyén veszélyben van, illetve hogy a munka leginkább negatívan befolyásolja az egészségét. Németországban a 460 millió nap/év betegszabadság becslések szerint a bruttó nemzeti össztermék mintegy 3,1 %-ával egyenlő termelékenységcsökkenéshez vezetett. A 2010–2011-es pénzügyi évben az Egyesült Királyságban ennek az államot terhelő nettó költségét mintegy 2,381 milliárd angol fontra becsülték.

| 2.3. | Az ILO szerint 2008-ban az EU-ban mintegy 160 ezer végzetes kimenetelű, foglalkozásból eredő megbetegedést regisztráltak, ezek közül a legfőbb halálozási ok a rákos megbetegedés volt (közel 96 ezer esetben). Becslések szerint Európában három és fél percenként meghal egy ember munkahelyi baleset vagy foglalkozásból eredő betegség miatt. Ennek ellenére Európa továbbra is az élen jár a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén. |
| --- | --- |

2.3.

Az ILO szerint 2008-ban az EU-ban mintegy 160 ezer végzetes kimenetelű, foglalkozásból eredő megbetegedést regisztráltak, ezek közül a legfőbb halálozási ok a rákos megbetegedés volt (közel 96 ezer esetben). Becslések szerint Európában három és fél percenként meghal egy ember munkahelyi baleset vagy foglalkozásból eredő betegség miatt. Ennek ellenére Európa továbbra is az élen jár a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén.

| 2.4. | A munkahelyi biztonság és egészségvédelem érdekében eszközölt kiadásokra befektetésként, nem pedig puszta költségként kell tekinteni. Az Európai Bizottság egyébként utal arra, hogy friss becslések szerint az ez irányú befektetések megtérülési aránya magas: átlagosan 2,2, és az 1,29 és 2,89 közötti tartományban mozog. Másrészről ki kell emelni, hogy a jó munkakörülmények hiánya költségeket eredményez a vállalatoknál, és hogy egyes országokban a biztosítási díjak viszonylagosan alacsonyabbak azon vállalatok számára, ahol nem fordult elő munkahelyi baleset. |
| --- | --- |

2.4.

A munkahelyi biztonság és egészségvédelem érdekében eszközölt kiadásokra befektetésként, nem pedig puszta költségként kell tekinteni. Az Európai Bizottság egyébként utal arra, hogy friss becslések szerint az ez irányú befektetések megtérülési aránya magas: átlagosan 2,2, és az 1,29 és 2,89 közötti tartományban mozog. Másrészről ki kell emelni, hogy a jó munkakörülmények hiánya költségeket eredményez a vállalatoknál, és hogy egyes országokban a biztosítási díjak viszonylagosan alacsonyabbak azon vállalatok számára, ahol nem fordult elő munkahelyi baleset.

| 2.5. | A munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó, 2007–2012-es európai stratégia kapcsán elért némi siker (1), azaz az EU szabályainak tisztázása vagy akár a tagállamok nagyobb mértékű bevonása ellenére tény az, hogy nem sikerült elérni a foglalkozásból eredő megbetegedések számának csökkenését, és továbbra is óriási hiányosságok vannak a kkv-knál, amelyek nagy nehézségekkel szembesülnek a szabályozási kötelezettségek teljesítése terén a pénzügyi erőforrások, valamint a technikai és emberi kapacitások iránti igények miatt. Probléma még a foglalkozási és a munkavégzéssel összefüggő betegségek megelőzésének elégtelensége, a statisztikai adatok és a nyomon követés hiányossága, a munkahelyi biztonság és egészségvédelem, illetve a környezet és a vegyi anyagok szempontjainak az elégtelen összehangolása, valamint a szociális partnerek alacsony fokú bevonása. Még hiányosabbak a munkavállalók biztonságával és egészségvédelmével kapcsolatos ismeretek az olyan ágazatokban, amelyekben jellemző a be nem jelentett és az atipikus munkavégzés (különösen a mezőgazdaság, az ipar és a szolgáltatások különféle vállalataiban), illetve a távmunka, az önfoglalkoztatás és a háztartási kisegítő munkavégzés. |
| --- | --- |

2.5.

A munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó, 2007–2012-es európai stratégia kapcsán elért némi siker (1), azaz az EU szabályainak tisztázása vagy akár a tagállamok nagyobb mértékű bevonása ellenére tény az, hogy nem sikerült elérni a foglalkozásból eredő megbetegedések számának csökkenését, és továbbra is óriási hiányosságok vannak a kkv-knál, amelyek nagy nehézségekkel szembesülnek a szabályozási kötelezettségek teljesítése terén a pénzügyi erőforrások, valamint a technikai és emberi kapacitások iránti igények miatt. Probléma még a foglalkozási és a munkavégzéssel összefüggő betegségek megelőzésének elégtelensége, a statisztikai adatok és a nyomon követés hiányossága, a munkahelyi biztonság és egészségvédelem, illetve a környezet és a vegyi anyagok szempontjainak az elégtelen összehangolása, valamint a szociális partnerek alacsony fokú bevonása. Még hiányosabbak a munkavállalók biztonságával és egészségvédelmével kapcsolatos ismeretek az olyan ágazatokban, amelyekben jellemző a be nem jelentett és az atipikus munkavégzés (különösen a mezőgazdaság, az ipar és a szolgáltatások különféle vállalataiban), illetve a távmunka, az önfoglalkoztatás és a háztartási kisegítő munkavégzés.

| 2.6. | Az EGSZB rámutat, hogy a munkahelyi balesetek számának az elmúlt évek során Európában tapasztalható csökkenése részben annak tudható be, hogy munkahelyek szűntek meg a magas kockázatnak kitett ágazatokban, mivel általában a tagállamokban jelentős megszorítások történtek a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén, különösen a jogszabályokhoz, az ellenőrzéshez és a megelőzéshez kapcsolódó tevékenységeket illetően. |
| --- | --- |

2.6.

Az EGSZB rámutat, hogy a munkahelyi balesetek számának az elmúlt évek során Európában tapasztalható csökkenése részben annak tudható be, hogy munkahelyek szűntek meg a magas kockázatnak kitett ágazatokban, mivel általában a tagállamokban jelentős megszorítások történtek a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén, különösen a jogszabályokhoz, az ellenőrzéshez és a megelőzéshez kapcsolódó tevékenységeket illetően.

| 2.7. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy fel kell tárni az EU előtt álló főbb kihívásokat, és az Európai Bizottságtól szilárd politikákat és eszközöket kér azok megoldására. Ilyen például: a tagállamok eredményeinek javítása a hatékony és eredményes kockázatmegelőzési intézkedések végrehajtása terén a kkv-k kapacitásának megerősítésével, a foglalkozásból eredő megbetegedések megelőzésének javítása a meglévő, az új és a fellépő kockázatok csökkentése révén, valamint a demográfiai változásokra adandó koherens és hatékony válaszlépések végrehajtása. |
| --- | --- |

2.7.

Az EGSZB egyetért azzal, hogy fel kell tárni az EU előtt álló főbb kihívásokat, és az Európai Bizottságtól szilárd politikákat és eszközöket kér azok megoldására. Ilyen például: a tagállamok eredményeinek javítása a hatékony és eredményes kockázatmegelőzési intézkedések végrehajtása terén a kkv-k kapacitásának megerősítésével, a foglalkozásból eredő megbetegedések megelőzésének javítása a meglévő, az új és a fellépő kockázatok csökkentése révén, valamint a demográfiai változásokra adandó koherens és hatékony válaszlépések végrehajtása.

| 2.8. | A tagállamok összehangolt erőfeszítései egyrészt a foglalkozásból eredő betegségek és a munkahelyi balesetek számának csökkenését eredményezik, másrészt megóvják az emberi erőforrásba történő befektetést, mivel elkerülik az egészségügyi ellátások és a szociális költségek növekedését, és ezáltal előmozdítják az európai jóléti társadalmat. |
| --- | --- |

2.8.

A tagállamok összehangolt erőfeszítései egyrészt a foglalkozásból eredő betegségek és a munkahelyi balesetek számának csökkenését eredményezik, másrészt megóvják az emberi erőforrásba történő befektetést, mivel elkerülik az egészségügyi ellátások és a szociális költségek növekedését, és ezáltal előmozdítják az európai jóléti társadalmat.

3.   A munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos, 2014–2020-as európai stratégia háttere

| 3.1. | A munkahelyi biztonság és egészségvédelem méltányos, az Európa 2020 stratégiával összehangolt feltételei jelentős mértékben hozzájárulhatnak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez. Az európai uniós stratégiai keret és szabályok a nemzeti stratégiákkal és szabályokkal együttesen garanciát jelentenek a munkavállalók egészségének és biztonságának megőrzésére. Az EGSZB sajnálja, hogy a közlemény ilyen későn készült el, és hogy nem vette figyelembe az EU különféle érdekcsoportjait háromoldalú módon képviselő, a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel foglalkozó tanácsadó bizottság által egyhangúlag elfogadott vélemény ajánlásait. |
| --- | --- |

3.1.

A munkahelyi biztonság és egészségvédelem méltányos, az Európa 2020 stratégiával összehangolt feltételei jelentős mértékben hozzájárulhatnak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez. Az európai uniós stratégiai keret és szabályok a nemzeti stratégiákkal és szabályokkal együttesen garanciát jelentenek a munkavállalók egészségének és biztonságának megőrzésére. Az EGSZB sajnálja, hogy a közlemény ilyen későn készült el, és hogy nem vette figyelembe az EU különféle érdekcsoportjait háromoldalú módon képviselő, a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel foglalkozó tanácsadó bizottság által egyhangúlag elfogadott vélemény ajánlásait.

| 3.2. | Az EGSZB megjegyzi, hogy az európai bizottsági közlemény nem tervezi a blokkolt jogalkotás felszabadítását, különösen az izom- és vázrendszeri problémák, illetve a munkavállalók rákkeltő anyagokkal szembeni védelméről szóló hatályos irányelv felülvizsgálata kapcsán. Az EGSZB azt is megállapítja, hogy nincs utalás egy a változások előre jelzésére vonatkozó jogi keret kialakítására, amit pedig már az Európai Parlament is kért. Az EGSZB nyomatékosan kéri, hogy az Európai Bizottság haladéktalanul pótolja ezeket a hiányosságokat. |
| --- | --- |

3.2.

Az EGSZB megjegyzi, hogy az európai bizottsági közlemény nem tervezi a blokkolt jogalkotás felszabadítását, különösen az izom- és vázrendszeri problémák, illetve a munkavállalók rákkeltő anyagokkal szembeni védelméről szóló hatályos irányelv felülvizsgálata kapcsán. Az EGSZB azt is megállapítja, hogy nincs utalás egy a változások előre jelzésére vonatkozó jogi keret kialakítására, amit pedig már az Európai Parlament is kért. Az EGSZB nyomatékosan kéri, hogy az Európai Bizottság haladéktalanul pótolja ezeket a hiányosságokat.

| 3.3. | Az EGSZB időben üdvözölte azt az európai célkitűzést, hogy a munkahelyi balesetek száma 25 %-kal csökkenjen (2), ám kénytelen felszólalni amiatt, hogy a 2014–2020 közötti időszakra nem számszerűsítették ezt a célt. Az EGSZB azt is sokszor kifogásolta, hogy nincs hasonló célkitűzés a foglalkozásból eredő betegségek csökkentésére. Ez a hiány a vizsgált közleményben is tapasztalható, így továbbra is ugyanúgy aggályra ad okot. Az EGSZB alapvetőnek tartja európai statisztikai eszközök kifejlesztését a munkahelyi balesetekre, a foglalkozási betegségekre és a különféle szakmai kockázatoknak való kitettségre vonatkozóan. |
| --- | --- |

3.3.

Az EGSZB időben üdvözölte azt az európai célkitűzést, hogy a munkahelyi balesetek száma 25 %-kal csökkenjen (2), ám kénytelen felszólalni amiatt, hogy a 2014–2020 közötti időszakra nem számszerűsítették ezt a célt. Az EGSZB azt is sokszor kifogásolta, hogy nincs hasonló célkitűzés a foglalkozásból eredő betegségek csökkentésére. Ez a hiány a vizsgált közleményben is tapasztalható, így továbbra is ugyanúgy aggályra ad okot. Az EGSZB alapvetőnek tartja európai statisztikai eszközök kifejlesztését a munkahelyi balesetekre, a foglalkozási betegségekre és a különféle szakmai kockázatoknak való kitettségre vonatkozóan.

| 3.4. | Az európai és nemzeti szintű előírások és szabályzatok jobb végrehajtásának szükségességét a szociális partnerek és a társadalom is széles körben elismeri. Az EGSZB szerint mindenképpen szükség van a mikrovállalkozások és kkv-k képességeinek megerősítésére annak érdekében, hogy hatékony és eredményes kockázatmegelőzési intézkedéseket hajtsanak végre, megfelelve a jogszabályi előírásoknak. Az erre irányuló fellépések kiemelt jelentőségűek, és nagyobb ösztönzést, támogatást és személyre szabott technikai tanácsadást nyújtó közpolitikákat igényelnek. |
| --- | --- |

3.4.

Az európai és nemzeti szintű előírások és szabályzatok jobb végrehajtásának szükségességét a szociális partnerek és a társadalom is széles körben elismeri. Az EGSZB szerint mindenképpen szükség van a mikrovállalkozások és kkv-k képességeinek megerősítésére annak érdekében, hogy hatékony és eredményes kockázatmegelőzési intézkedéseket hajtsanak végre, megfelelve a jogszabályi előírásoknak. Az erre irányuló fellépések kiemelt jelentőségűek, és nagyobb ösztönzést, támogatást és személyre szabott technikai tanácsadást nyújtó közpolitikákat igényelnek.

| 3.5. | A technológiai innovációk és az újfajta munkaszervezési módok – különös tekintettel az atipikus munkavégzés új rendszereire – új kihívásokat tartogató újfajta helyzeteket teremtenek, de ugyanakkor új kockázatokkal is járnak, amelyeket mindeddig nem azonosítottak be kellőképpen. Az ilyen kockázatok feltárása és megelőzése, valamint a foglalkozásból eredő, meglévő és új betegségek meghatározása sürgős feladat. Alapvető és halaszthatatlan, hogy a hatályos jogszabályok naprakésszé tételével vagy a feltárt kockázatoknak megfelelő új jogszabályokkal megoldásokat találjunk erre. |
| --- | --- |

3.5.

A technológiai innovációk és az újfajta munkaszervezési módok – különös tekintettel az atipikus munkavégzés új rendszereire – új kihívásokat tartogató újfajta helyzeteket teremtenek, de ugyanakkor új kockázatokkal is járnak, amelyeket mindeddig nem azonosítottak be kellőképpen. Az ilyen kockázatok feltárása és megelőzése, valamint a foglalkozásból eredő, meglévő és új betegségek meghatározása sürgős feladat. Alapvető és halaszthatatlan, hogy a hatályos jogszabályok naprakésszé tételével vagy a feltárt kockázatoknak megfelelő új jogszabályokkal megoldásokat találjunk erre.

| 3.6. | Az, hogy sikerült megnövelni a várható élettartamot, módosítja az európai népesség demográfiai struktúráját, ám nem jelenti automatikusan azt, hogy várhatóan hosszabb életüket jó egészségügyi körülmények között élhetik le az emberek. A munkakörülményeknek fontos szerep jut az egészségügyi problémák kapcsán, amelyek a kor előrehaladtával általában gyakrabban jelentkeznek bizonyos foglalkozási kockázatok kumulatív hatása miatt. A demográfiai fejlemények által állított kihívások megválaszolásához hozzájárul a karrier kezdetével induló és a munkavállaló egész életében zajló jobb megelőzés. Másrészről finanszírozni kellene a nemzeti és európai szintű kutatást, hogy feltárásra kerüljenek az erre a területre vonatkozó legalapvetőbb kérdések. |
| --- | --- |

3.6.

Az, hogy sikerült megnövelni a várható élettartamot, módosítja az európai népesség demográfiai struktúráját, ám nem jelenti automatikusan azt, hogy várhatóan hosszabb életüket jó egészségügyi körülmények között élhetik le az emberek. A munkakörülményeknek fontos szerep jut az egészségügyi problémák kapcsán, amelyek a kor előrehaladtával általában gyakrabban jelentkeznek bizonyos foglalkozási kockázatok kumulatív hatása miatt. A demográfiai fejlemények által állított kihívások megválaszolásához hozzájárul a karrier kezdetével induló és a munkavállaló egész életében zajló jobb megelőzés. Másrészről finanszírozni kellene a nemzeti és európai szintű kutatást, hogy feltárásra kerüljenek az erre a területre vonatkozó legalapvetőbb kérdések.

| 3.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-ban jellemzővé váltak a bizonytalan munkahelyek és az atipikus munkavégzési formák, és hogy a gazdasági válság egyes tagállamokat és társadalmi felelősséget nem vállaló cégeket arra kényszerített, hogy jelentős mértékben csökkentsék a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos tevékenységeiket. Ez a helyzet elfogadhatatlan. |
| --- | --- |

3.7.

Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-ban jellemzővé váltak a bizonytalan munkahelyek és az atipikus munkavégzési formák, és hogy a gazdasági válság egyes tagállamokat és társadalmi felelősséget nem vállaló cégeket arra kényszerített, hogy jelentős mértékben csökkentsék a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos tevékenységeiket. Ez a helyzet elfogadhatatlan.

| 3.8. | Másrészről ki kell emelni, hogy egyes vállalatok önkéntes alapon és jogszabályi kötelezettségeiken túlmenően fejlesztettek ki eszközöket és fellépéseket munkavállalóik egészségének, biztonságának és jólétének támogatására vagy javítására. Ezen vállalkozások társadalmi felelősségvállalásának ilyen megnyilvánulása érdemes volna az Európai Bizottság és a tagállamok elismerésére és támogatására, hogy egész Európában általánossá váljon az üzleti életben a társadalmi és környezetvédelmi felelősség kultúrája. |
| --- | --- |

3.8.

Másrészről ki kell emelni, hogy egyes vállalatok önkéntes alapon és jogszabályi kötelezettségeiken túlmenően fejlesztettek ki eszközöket és fellépéseket munkavállalóik egészségének, biztonságának és jólétének támogatására vagy javítására. Ezen vállalkozások társadalmi felelősségvállalásának ilyen megnyilvánulása érdemes volna az Európai Bizottság és a tagállamok elismerésére és támogatására, hogy egész Európában általánossá váljon az üzleti életben a társadalmi és környezetvédelmi felelősség kultúrája.

| 3.9. | Az EU napjainkban folyamatosan szembesül a gazdasági stagnálás és a magas munkanélküliség problémájával. A munkanélküliség a foglalkozás-orvostan specifikus területét alkotja, mivel egyes esetekben mentális betegségek kapcsolódnak hozzá. A munkaerőpiac be nem jelentett munkavállalói is jobban ki vannak téve a magasabb kockázatoknak és a munkahelyi baleseteknek. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a strukturális beruházások végrehajtásán kívül az életkörülmények javítása – különösen a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén – szintén igen fontos hozzájárulást jelent a fenntartható gazdasági növekedéshez, a színvonalas munkahelyek népszerűsítéséhez és a társadalmi kohézióhoz. |
| --- | --- |

3.9.

Az EU napjainkban folyamatosan szembesül a gazdasági stagnálás és a magas munkanélküliség problémájával. A munkanélküliség a foglalkozás-orvostan specifikus területét alkotja, mivel egyes esetekben mentális betegségek kapcsolódnak hozzá. A munkaerőpiac be nem jelentett munkavállalói is jobban ki vannak téve a magasabb kockázatoknak és a munkahelyi baleseteknek. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a strukturális beruházások végrehajtásán kívül az életkörülmények javítása – különösen a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén – szintén igen fontos hozzájárulást jelent a fenntartható gazdasági növekedéshez, a színvonalas munkahelyek népszerűsítéséhez és a társadalmi kohézióhoz.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | A fenntartható gazdasági növekedés érdekében alapvető a munkahelyi biztonság és egészségvédelem globális keretének kifejlesztése és eredményes alkalmazása az egész Európai Unióban. Az EU által indított nyilvános konzultáció (3) válaszadóinak többsége (93 %) megerősítette, hogy szükséges az uniós szintű koordináció folytatása ezen a területen, és jelezte, hogy a munkahelyi biztonság és egészségvédelem elveinek való magas szintű megfelelés célját továbbra is fenn kell tartani, a vállalkozások méretétől függetlenül. |
| --- | --- |

4.1.

A fenntartható gazdasági növekedés érdekében alapvető a munkahelyi biztonság és egészségvédelem globális keretének kifejlesztése és eredményes alkalmazása az egész Európai Unióban. Az EU által indított nyilvános konzultáció (3) válaszadóinak többsége (93 %) megerősítette, hogy szükséges az uniós szintű koordináció folytatása ezen a területen, és jelezte, hogy a munkahelyi biztonság és egészségvédelem elveinek való magas szintű megfelelés célját továbbra is fenn kell tartani, a vállalkozások méretétől függetlenül.

| 4.2. | Annak ellenére, hogy az utóbbi években a különböző tagállamokban látható volt némi javulás, különösen a munkahelyi balesetek terén, ami részben a foglalkoztatási szint visszaesésének is betudható, az EU-ban nem vált általánossá a megelőzés kultúrája. Ennek oka, hogy a kkv-knak nehézségeik vannak a források és a kapacitások terén, és ezek csak az állami testületek általi, a tájékoztatás, a képzés, a technikai segítségnyújtás és a tanácsadás terén történő fellépéssel oldhatók meg. Az állami testületek ilyen fellépéseinek meg kell felelniük a különböző tevékenységi területek szükségleteinek, és minden esetben személyre szabottaknak kell lenniük. |
| --- | --- |

4.2.

Annak ellenére, hogy az utóbbi években a különböző tagállamokban látható volt némi javulás, különösen a munkahelyi balesetek terén, ami részben a foglalkoztatási szint visszaesésének is betudható, az EU-ban nem vált általánossá a megelőzés kultúrája. Ennek oka, hogy a kkv-knak nehézségeik vannak a források és a kapacitások terén, és ezek csak az állami testületek általi, a tájékoztatás, a képzés, a technikai segítségnyújtás és a tanácsadás terén történő fellépéssel oldhatók meg. Az állami testületek ilyen fellépéseinek meg kell felelniük a különböző tevékenységi területek szükségleteinek, és minden esetben személyre szabottaknak kell lenniük.

| 4.3. | A szociális párbeszéd alapvető jellemzője a munkavállalók vállalati és munkahelyi szintű képviselőinek részvétele a szakmai kockázatok kezelésében. A vállalatoknak nyújtott pénzügyi támogatások feltételéül kell szabni a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó előírások tiszteletben tartását. Különböző európai országok tapasztalata is rámutat a regionális vagy ágazati képviseleti formák kialakítását lehetővé tevő, a szociális párbeszédet és a megelőzést ösztönző közös megállapodások jelentőségére. |
| --- | --- |

4.3.

A szociális párbeszéd alapvető jellemzője a munkavállalók vállalati és munkahelyi szintű képviselőinek részvétele a szakmai kockázatok kezelésében. A vállalatoknak nyújtott pénzügyi támogatások feltételéül kell szabni a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó előírások tiszteletben tartását. Különböző európai országok tapasztalata is rámutat a regionális vagy ágazati képviseleti formák kialakítását lehetővé tevő, a szociális párbeszédet és a megelőzést ösztönző közös megállapodások jelentőségére.

| 4.4. | Nem megfelelő mértékű az összhang az egészség és a biztonság terén fellépő különféle állami szolgálatok között. Megfigyelhető a szociális partnerek minden szinten történő bevonását, a specifikus ágazati megállapodások tárgyalását és kialakítását célzó mechanizmusok gyenge hatékonysága és/vagy alacsony mértékű kihasználtsága. Ezeket a területeket fontos lenne javítani. A közegészségügyi szolgálatok és a munkahelyi megelőzési osztályok közötti rendszeresebb együttműködés hozzájárul a jobb megelőzéshez, és lehetővé teszi a foglalkozási betegségek jobb feltárását. A tagállamokban egységes kapcsolattartó pontokat kellene kialakítani, amelyek megkönnyítik a közigazgatás és a kkv-k közötti kapcsolatokat. |
| --- | --- |

4.4.

Nem megfelelő mértékű az összhang az egészség és a biztonság terén fellépő különféle állami szolgálatok között. Megfigyelhető a szociális partnerek minden szinten történő bevonását, a specifikus ágazati megállapodások tárgyalását és kialakítását célzó mechanizmusok gyenge hatékonysága és/vagy alacsony mértékű kihasználtsága. Ezeket a területeket fontos lenne javítani. A közegészségügyi szolgálatok és a munkahelyi megelőzési osztályok közötti rendszeresebb együttműködés hozzájárul a jobb megelőzéshez, és lehetővé teszi a foglalkozási betegségek jobb feltárását. A tagállamokban egységes kapcsolattartó pontokat kellene kialakítani, amelyek megkönnyítik a közigazgatás és a kkv-k közötti kapcsolatokat.

| 4.5. | A költségvetési nehézségek miatt a tagállamok zöme kevesebb pénzügyi és humán erőforrást biztosított a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos intézményeknek és testületeknek, különösen a munkaügyi felügyelet terén. Ez utóbbi érezhetően csökkentette ellenőrzési tevékenységét, valamint a vállalkozásoknak nyújtott támogatást és tanácsadást. Az EGSZB határozottan kéri e teljességgel elfogadhatatlan helyzet orvoslását, mivel még súlyosabban merülnek fel új és fontos kockázatok, és romlik a munkavállalók életkörülménye és biztonsága (növekednek a pszichoszociális kockázatok, részben a munkanélküliség és a munkahely bizonytalansága miatt). |
| --- | --- |

4.5.

A költségvetési nehézségek miatt a tagállamok zöme kevesebb pénzügyi és humán erőforrást biztosított a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos intézményeknek és testületeknek, különösen a munkaügyi felügyelet terén. Ez utóbbi érezhetően csökkentette ellenőrzési tevékenységét, valamint a vállalkozásoknak nyújtott támogatást és tanácsadást. Az EGSZB határozottan kéri e teljességgel elfogadhatatlan helyzet orvoslását, mivel még súlyosabban merülnek fel új és fontos kockázatok, és romlik a munkavállalók életkörülménye és biztonsága (növekednek a pszichoszociális kockázatok, részben a munkanélküliség és a munkahely bizonytalansága miatt).

| 4.6. | A tagállamoknak ösztönözniük és népszerűsíteniük kellene a kollektív tárgyalást és a kollektív szerződéseket, fontos és aktív szerepet biztosítva a szociális partnerek számára a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó szakpolitikák tervezésében és végrehajtásában, valamint a biztonságos és egészséges munkahelyi környezet ösztönzésében. |
| --- | --- |

4.6.

A tagállamoknak ösztönözniük és népszerűsíteniük kellene a kollektív tárgyalást és a kollektív szerződéseket, fontos és aktív szerepet biztosítva a szociális partnerek számára a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó szakpolitikák tervezésében és végrehajtásában, valamint a biztonságos és egészséges munkahelyi környezet ösztönzésében.

| 4.7. | Az EGSZB sajnálja, hogy az egészség és a biztonság témájában készült európai statisztikák terén gyenge eredmények születtek, és hangsúlyozza, hogy fontos és sürgős lenne az EU szintjén egységes definíciók, valamint elismerési és jelentéstételi és rendszerek kialakítása. |
| --- | --- |

4.7.

Az EGSZB sajnálja, hogy az egészség és a biztonság témájában készült európai statisztikák terén gyenge eredmények születtek, és hangsúlyozza, hogy fontos és sürgős lenne az EU szintjén egységes definíciók, valamint elismerési és jelentéstételi és rendszerek kialakítása.

| 4.8. | Az EGSZB egyetért azzal az európai uniós elvvel, amely szerint a szociális partnerek minden szinten történő bevonása biztosítja a hatékonyságot és az eredményességet a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó politikák kialakításában és végrehajtásában. Ebben a folyamatban kulcsszerepet kell játszaniuk a szociális párbeszéd folytatására létrehozott európai struktúráknak, valamint a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel foglalkozó háromoldalú tanácsadó bizottságnak. Ez utóbbi – gyakran egyhangúlag elfogadott – ajánlásait az Európai Bizottságnak nagyobb mértékben kellene felhasználnia prioritásainak meghatározása során. |
| --- | --- |

4.8.

Az EGSZB egyetért azzal az európai uniós elvvel, amely szerint a szociális partnerek minden szinten történő bevonása biztosítja a hatékonyságot és az eredményességet a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó politikák kialakításában és végrehajtásában. Ebben a folyamatban kulcsszerepet kell játszaniuk a szociális párbeszéd folytatására létrehozott európai struktúráknak, valamint a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel foglalkozó háromoldalú tanácsadó bizottságnak. Ez utóbbi – gyakran egyhangúlag elfogadott – ajánlásait az Európai Bizottságnak nagyobb mértékben kellene felhasználnia prioritásainak meghatározása során.

| 4.9. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a szociális párbeszéd keretében megkötött keretmegállapodások kapcsán rövid időn belül vizsgálja meg, hogy teljesül-e a reprezentativitás és a közösségi jognak való megfelelés, és így kötelezze el magát amellett, hogy meghozza a megállapodások tiszteletben tartásához szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

4.9.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a szociális párbeszéd keretében megkötött keretmegállapodások kapcsán rövid időn belül vizsgálja meg, hogy teljesül-e a reprezentativitás és a közösségi jognak való megfelelés, és így kötelezze el magát amellett, hogy meghozza a megállapodások tiszteletben tartásához szükséges intézkedéseket.

| 4.10. | Az EGSZB azt javasolja a tagállamoknak, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó fellépések finanszírozásához vegyék igénybe az Európai Szociális Alapot és más európai strukturális és beruházási alapokat. |
| --- | --- |

4.10.

Az EGSZB azt javasolja a tagállamoknak, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó fellépések finanszírozásához vegyék igénybe az Európai Szociális Alapot és más európai strukturális és beruházási alapokat.

| 4.11. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy körültekintőbben meg kell vizsgálni a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó politika és más állami fellépési területek szinergiáit. Az EGSZB határozottan meg van győződve arról, hogy az ezen a területen elért eredmények a tagállamok többségében még nagyon gyengék. |
| --- | --- |

4.11.

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy körültekintőbben meg kell vizsgálni a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó politika és más állami fellépési területek szinergiáit. Az EGSZB határozottan meg van győződve arról, hogy az ezen a területen elért eredmények a tagállamok többségében még nagyon gyengék.

5.   Részletes megjegyzések

5.1.   Nemzeti stratégiák, jogszabályi megfelelés és ellenőrzés

| 5.1.1. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság megközelítését annak kapcsán, hogy a tagállamoknak a szociális partnerekkel való konzultációik során az új uniós stratégiai keret fényében felül kell vizsgálniuk nemzeti stratégiáikat. Mindazonáltal azt javasolja, hogy az előző nemzeti stratégia hatását értékeljék részletekbe menően. Minden tagállamban alapvetőnek kell tekinteni a szociális partnerek részvételét a 2014–2020 közötti stratégiában, és olyan homogén mutatókat és kritériumokat kell találni, amelyek szisztematikusan kimutatják ennek a részvételnek a mértékét, és lehetővé teszik a rendszeres nyomon követést és értékelést. |
| --- | --- |

5.1.1.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság megközelítését annak kapcsán, hogy a tagállamoknak a szociális partnerekkel való konzultációik során az új uniós stratégiai keret fényében felül kell vizsgálniuk nemzeti stratégiáikat. Mindazonáltal azt javasolja, hogy az előző nemzeti stratégia hatását értékeljék részletekbe menően. Minden tagállamban alapvetőnek kell tekinteni a szociális partnerek részvételét a 2014–2020 közötti stratégiában, és olyan homogén mutatókat és kritériumokat kell találni, amelyek szisztematikusan kimutatják ennek a részvételnek a mértékét, és lehetővé teszik a rendszeres nyomon követést és értékelést.

| 5.1.2. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a tagállamoknak az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökséggel (EU-OSHA) együttműködve létre kellene hozniuk egy adatbázist a munkahelyi biztonság és egészségvédelem témakörében, és meghatározott időnként (legalább évente kétszer) üléseket kellene tartaniuk az EU-OSHA, a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság (ACSH), valamint a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottsága (SLIC) keretében. |
| --- | --- |

5.1.2.

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a tagállamoknak az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökséggel (EU-OSHA) együttműködve létre kellene hozniuk egy adatbázist a munkahelyi biztonság és egészségvédelem témakörében, és meghatározott időnként (legalább évente kétszer) üléseket kellene tartaniuk az EU-OSHA, a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság (ACSH), valamint a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottsága (SLIC) keretében.

| 5.1.3. | Alapvetőnek kell tekinteni a kkv-knak nyújtott pénzügyi és technikai támogatást az OiRA és más informatikai eszközök tagállamokban történő alkalmazásához, a prioritást élvező ágazatokra összpontosítva. Az EU-OSHA pénzügyi és humán erőforrásait meg kell erősíteni, hogy az ügynökség képes legyen meghatározó szerepet betölteni. Az EGSZB sajnálja, hogy a tagállamokban igen korlátozott mértékben használták fel az ESZA-t az oktatási és képzési tevékenységek finanszírozására. |
| --- | --- |

5.1.3.

Alapvetőnek kell tekinteni a kkv-knak nyújtott pénzügyi és technikai támogatást az OiRA és más informatikai eszközök tagállamokban történő alkalmazásához, a prioritást élvező ágazatokra összpontosítva. Az EU-OSHA pénzügyi és humán erőforrásait meg kell erősíteni, hogy az ügynökség képes legyen meghatározó szerepet betölteni. Az EGSZB sajnálja, hogy a tagállamokban igen korlátozott mértékben használták fel az ESZA-t az oktatási és képzési tevékenységek finanszírozására.

| 5.1.4. | A bevált gyakorlatok és (a különösen a kkv-kat célzó) specifikus iránymutatások meghatározása során meg kell felelni az ágazatok sajátos körülményeinek és a vállalkozói tevékenységek jellegének. Az EU-OSHA fellépését meg kell erősíteni ezeken a területeken, és népszerűsíteni kell a megelőzés kultúráját. |
| --- | --- |

5.1.4.

A bevált gyakorlatok és (a különösen a kkv-kat célzó) specifikus iránymutatások meghatározása során meg kell felelni az ágazatok sajátos körülményeinek és a vállalkozói tevékenységek jellegének. Az EU-OSHA fellépését meg kell erősíteni ezeken a területeken, és népszerűsíteni kell a megelőzés kultúráját.

| 5.1.5. | A vállalatoknál folyó munkaügyi felügyeleti tevékenységet számos tagállamban javítani kell, különösen a tájékoztatás, a konzultáció, az újonnan felmerülő kockázatok, a jogszabályoknak való megfelelés megkönnyítése, illetve a be nem jelentett munkavégzés feltárása és megelőzése terén. Ehhez alapvető a munkaügyi felügyelet forrásainak és képességeinek megerősítése. |
| --- | --- |

5.1.5.

A vállalatoknál folyó munkaügyi felügyeleti tevékenységet számos tagállamban javítani kell, különösen a tájékoztatás, a konzultáció, az újonnan felmerülő kockázatok, a jogszabályoknak való megfelelés megkönnyítése, illetve a be nem jelentett munkavégzés feltárása és megelőzése terén. Ehhez alapvető a munkaügyi felügyelet forrásainak és képességeinek megerősítése.

| 5.1.6. | Az EGSZB támogatja a munkaügyi felügyelők csere-/képzési programjának értékelését, valamint a munkaügyi felügyeleti szolgálatok közötti, a SLIC keretén belüli együttműködés megerősítését célzó intézkedések bevezetését. |
| --- | --- |

5.1.6.

Az EGSZB támogatja a munkaügyi felügyelők csere-/képzési programjának értékelését, valamint a munkaügyi felügyeleti szolgálatok közötti, a SLIC keretén belüli együttműködés megerősítését célzó intézkedések bevezetését.

| 5.1.7. | Az EGSZB egyetért a SLIC álláspontjával, miszerint stratégiai prioritást jelentenek az EU számára az egészséggel és biztonsággal kapcsolatos kérdések, különösen az izom- és vázrendszeri problémák, a hosszú lappangási idejű betegségek (foglalkozásból adódó rákos megbetegedések és krónikus betegségek, például foglalkozásból adódó tüdőbetegségek), a REACH megfelelő alkalmazása és a munkavégzéssel összefüggő pszichoszociális kockázatok (4). A kkv-k kapcsán nagy jelentőséget tulajdonít az egészséggel és biztonsággal összefüggő képességek javításának, a követelményeknek való jobb megfelelésnek, a hozzáférhető és naprakész információk és iránymutatások biztosításának, illetve az arra irányuló fellépésnek, hogy a nagyvállalatok vállalják a felelősséget a velük kapcsolatban álló kkv-k jobb teljesítményéért. |
| --- | --- |

5.1.7.

Az EGSZB egyetért a SLIC álláspontjával, miszerint stratégiai prioritást jelentenek az EU számára az egészséggel és biztonsággal kapcsolatos kérdések, különösen az izom- és vázrendszeri problémák, a hosszú lappangási idejű betegségek (foglalkozásból adódó rákos megbetegedések és krónikus betegségek, például foglalkozásból adódó tüdőbetegségek), a REACH megfelelő alkalmazása és a munkavégzéssel összefüggő pszichoszociális kockázatok (4). A kkv-k kapcsán nagy jelentőséget tulajdonít az egészséggel és biztonsággal összefüggő képességek javításának, a követelményeknek való jobb megfelelésnek, a hozzáférhető és naprakész információk és iránymutatások biztosításának, illetve az arra irányuló fellépésnek, hogy a nagyvállalatok vállalják a felelősséget a velük kapcsolatban álló kkv-k jobb teljesítményéért.

5.2.   Jogszabályi egyszerűsítés

| 5.2.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a hatályos jogszabályok egyszerűsítése – amennyiben sor kerül rá – semmiképpen sem sodorhatja veszélybe az európai munkavállalók munkahelyi egészségi és biztonsági feltételeinek jelenlegi szintjét és folyamatos javítását. Az EU nyilvános konzultációja feltárja a szociális partnerek közötti nézeteltéréseket a hatályos jogszabályoknak egy új európai politikai eszköz bevezetésével történő egyszerűsítése kapcsán: a munkavállalói szervezetek 73,4 %-a ellenzi ezt az egyszerűsítést, miközben a munkaadói szervezeteknek csupán 4,3 %-a vélekedik ugyanígy (5). A megkérdezett (összesen 523) szervezet 40,5 %-a áll ki az egyszerűsítés mellett, 46,1 % viszont ellenzi azt, 13,4 % pedig nem nyilvánított véleményt e tárgyban. Ennek ellenére az EGSZB úgy véli, hogy lehetne csökkenteni a vállalatok bizonyos adminisztratív terheit, azonban mindenképpen úgy, hogy ne kerüljenek veszélybe a munkavállalók egészségi és biztonsági feltételei. |
| --- | --- |

5.2.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy a hatályos jogszabályok egyszerűsítése – amennyiben sor kerül rá – semmiképpen sem sodorhatja veszélybe az európai munkavállalók munkahelyi egészségi és biztonsági feltételeinek jelenlegi szintjét és folyamatos javítását. Az EU nyilvános konzultációja feltárja a szociális partnerek közötti nézeteltéréseket a hatályos jogszabályoknak egy új európai politikai eszköz bevezetésével történő egyszerűsítése kapcsán: a munkavállalói szervezetek 73,4 %-a ellenzi ezt az egyszerűsítést, miközben a munkaadói szervezeteknek csupán 4,3 %-a vélekedik ugyanígy (5). A megkérdezett (összesen 523) szervezet 40,5 %-a áll ki az egyszerűsítés mellett, 46,1 % viszont ellenzi azt, 13,4 % pedig nem nyilvánított véleményt e tárgyban. Ennek ellenére az EGSZB úgy véli, hogy lehetne csökkenteni a vállalatok bizonyos adminisztratív terheit, azonban mindenképpen úgy, hogy ne kerüljenek veszélybe a munkavállalók egészségi és biztonsági feltételei.

| 5.2.2. | A „Vállalati felmérés új és fellépő kockázatokról” címet viselő (ESENER) felmérés szerint a vállalatok az alábbi fő okok miatt foglalkoznak a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel: „jogi kötelezettségek teljesítése” (90 %), „munkavállalói nyomás” (76 %), illetve „a munkaügyi felügyelőség által kifejtett nyomás” (60 %). Ezek mind nagy erejű ösztönzők. Másrészről ugyanez a felmérés rámutat, hogy a biztonság terén rendszeres ellenőrzést nem végző vállalatok közül mindössze 37 % jelölte meg a „túlságosan bonyolult jogszabályi kötelezettségeket” ennek indokaként. |
| --- | --- |

5.2.2.

A „Vállalati felmérés új és fellépő kockázatokról” címet viselő (ESENER) felmérés szerint a vállalatok az alábbi fő okok miatt foglalkoznak a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel: „jogi kötelezettségek teljesítése” (90 %), „munkavállalói nyomás” (76 %), illetve „a munkaügyi felügyelőség által kifejtett nyomás” (60 %). Ezek mind nagy erejű ösztönzők. Másrészről ugyanez a felmérés rámutat, hogy a biztonság terén rendszeres ellenőrzést nem végző vállalatok közül mindössze 37 % jelölte meg a „túlságosan bonyolult jogszabályi kötelezettségeket” ennek indokaként.

| 5.2.3. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az esetleges egyszerűsítési lehetőségeket és/vagy a vállalatokra nehezedő felesleges adminisztratív terhek csökkentésének módjait – a hatályos jogszabályok elemzését követően – úgy tárják fel, hogy az eljárás a szociális partnerek összes szinten történő bevonása mellett folytatott széles körű vita és tárgyalás eredménye legyen. Az EGSZB felhívja a figyelmet a Szerződés 153. cikkére, amely szerint az európai jog minimális feltételeket határoz meg, illetve felhatalmazza a tagállamokat, hogy olyan szabályokat tartsanak fenn vagy fogadjanak el, amelyek jobb védelmet biztosítanak a munkavállalók számára. Mindez hozzájárul a jobb előrelépéshez és lehetővé teszi az európai kezdeményezésekre való felkészülést, amint azt az azbeszt számos tagállamban történő, az Európai Bizottság hasonló döntését megelőző betiltása is mutatja. |
| --- | --- |

5.2.3.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy az esetleges egyszerűsítési lehetőségeket és/vagy a vállalatokra nehezedő felesleges adminisztratív terhek csökkentésének módjait – a hatályos jogszabályok elemzését követően – úgy tárják fel, hogy az eljárás a szociális partnerek összes szinten történő bevonása mellett folytatott széles körű vita és tárgyalás eredménye legyen. Az EGSZB felhívja a figyelmet a Szerződés 153. cikkére, amely szerint az európai jog minimális feltételeket határoz meg, illetve felhatalmazza a tagállamokat, hogy olyan szabályokat tartsanak fenn vagy fogadjanak el, amelyek jobb védelmet biztosítanak a munkavállalók számára. Mindez hozzájárul a jobb előrelépéshez és lehetővé teszi az európai kezdeményezésekre való felkészülést, amint azt az azbeszt számos tagállamban történő, az Európai Bizottság hasonló döntését megelőző betiltása is mutatja.

5.3.   Új és fellépő kockázatok

| 5.3.1. | Nagy szükség van az új kockázatokkal kapcsolatos tudományos ismeretek elmélyítésére a munkavégzéssel összefüggő és a foglalkozási betegségek megelőzése érdekében. Emiatt az erőfeszítéseket az EU szintjén kell koncentrálni. A különféle európai és nemzeti szintű intézmények jobb együttműködése/összhangja kulcsfontosságú ahhoz, hogy megfelelő módokat találjunk a stratégiák és jogalkotási eszközök meghatározására az új és a fellépő kockázatok kezelése érdekében. A már létező intézmények mellett az EGSZB nem látja szükségesnek egy új független tudományos konzultációs bizottság felállítását. |
| --- | --- |

5.3.1.

Nagy szükség van az új kockázatokkal kapcsolatos tudományos ismeretek elmélyítésére a munkavégzéssel összefüggő és a foglalkozási betegségek megelőzése érdekében. Emiatt az erőfeszítéseket az EU szintjén kell koncentrálni. A különféle európai és nemzeti szintű intézmények jobb együttműködése/összhangja kulcsfontosságú ahhoz, hogy megfelelő módokat találjunk a stratégiák és jogalkotási eszközök meghatározására az új és a fellépő kockázatok kezelése érdekében. A már létező intézmények mellett az EGSZB nem látja szükségesnek egy új független tudományos konzultációs bizottság felállítását.

| 5.3.2. | Az EGSZB egy ideje rendszeresen utal arra, hogy biztosítani kell a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó feltételek javítását bizonyos sajátos munkavállalói csoportok (fiatalok, nők, idősebbek, migránsok, atipikus munkaszerződésekkel dolgozók és fogyatékossággal élők) számára, illetve hogy szembe kell szállni a munkaszervezésben bekövetkező változásokból eredő új problémákkal (különösen a munkahelyi stresszel és a mentális betegségekkel). Ezeket a feladatokat széles körben elismerik a tagállamok, a szociális partnerek és a társadalom is. Az EGSZB úgy véli, hogy foglalkozni kell ezekkel a problémákkal, hiszen folyamatosan súlyosbodnak, és gazdasági és társadalmi költségekkel járnak. Ki kell emelni, hogy a nemi szempontú megközelítés lehetővé teszi a munkahelyi egészséggel kapcsolatos politikák összehangolását az egyenlőség terén elért eredményekkel. |
| --- | --- |

5.3.2.

Az EGSZB egy ideje rendszeresen utal arra, hogy biztosítani kell a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó feltételek javítását bizonyos sajátos munkavállalói csoportok (fiatalok, nők, idősebbek, migránsok, atipikus munkaszerződésekkel dolgozók és fogyatékossággal élők) számára, illetve hogy szembe kell szállni a munkaszervezésben bekövetkező változásokból eredő új problémákkal (különösen a munkahelyi stresszel és a mentális betegségekkel). Ezeket a feladatokat széles körben elismerik a tagállamok, a szociális partnerek és a társadalom is. Az EGSZB úgy véli, hogy foglalkozni kell ezekkel a problémákkal, hiszen folyamatosan súlyosbodnak, és gazdasági és társadalmi költségekkel járnak. Ki kell emelni, hogy a nemi szempontú megközelítés lehetővé teszi a munkahelyi egészséggel kapcsolatos politikák összehangolását az egyenlőség terén elért eredményekkel.

5.4.   Statisztikai adatok

| 5.4.1. | A megbízható, naprakész és összehasonlítható statisztikai adatok európai szinten jelentkező súlyos hiánya jelenti az egyik legfontosabb problémát a munkahelyi biztonság és egészségvédelem vonatkozásában. Ezt a sajnálatos és érthetetlen módon hosszú évek óta fennálló helyzetet orvosolni kell. Az EGSZB támogatja a fenti nehézségek megoldása érdekében hozott európai bizottsági intézkedéseket. Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak érdemes lenne nagyobb figyelmet fordítaniuk ezekre a nehézségekre, és adott esetben részletes és a nemzeti adottságokhoz illeszkedő statisztikákat is kidolgozhatnának. A WHO-val az ICD-10 adatai körének kibővítése terén való együttműködés lehetőséget biztosíthatna az egészségügyi ellátásra vonatkozó adatbázisok használatára, ami meggyorsítaná és hatékonyabbá tenné az adatgyűjtést. |
| --- | --- |

5.4.1.

A megbízható, naprakész és összehasonlítható statisztikai adatok európai szinten jelentkező súlyos hiánya jelenti az egyik legfontosabb problémát a munkahelyi biztonság és egészségvédelem vonatkozásában. Ezt a sajnálatos és érthetetlen módon hosszú évek óta fennálló helyzetet orvosolni kell. Az EGSZB támogatja a fenti nehézségek megoldása érdekében hozott európai bizottsági intézkedéseket. Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak érdemes lenne nagyobb figyelmet fordítaniuk ezekre a nehézségekre, és adott esetben részletes és a nemzeti adottságokhoz illeszkedő statisztikákat is kidolgozhatnának. A WHO-val az ICD-10 adatai körének kibővítése terén való együttműködés lehetőséget biztosíthatna az egészségügyi ellátásra vonatkozó adatbázisok használatára, ami meggyorsítaná és hatékonyabbá tenné az adatgyűjtést.

| 5.4.2. | Az EGSZB sajnálja, hogy felfüggesztették a foglalkozási betegségekre vonatkozó európai statisztikák feldolgozását, és kéri, hogy indítsák újra a statisztikai vizsgálatokat a munkavégzés során a rákkeltő anyagoknak való kitettségről, a ’90-es években kifejlesztett CAREX projekthez hasonlóan. Az EGSZB pozitívan értékeli az Európai Bizottság közelmúltbeli erőfeszítéseit, amelyek egy adatbázis létrehozására és egy olyan modell kifejlesztésére irányulnak, amellyel felbecsülhető a munkavégzés során az egy sor veszélyes kémiai anyagnak való kitettség mértéke az EU és az EFTA/EGT tagállamaiban (HAZCHEM projekt). |
| --- | --- |

5.4.2.

Az EGSZB sajnálja, hogy felfüggesztették a foglalkozási betegségekre vonatkozó európai statisztikák feldolgozását, és kéri, hogy indítsák újra a statisztikai vizsgálatokat a munkavégzés során a rákkeltő anyagoknak való kitettségről, a ’90-es években kifejlesztett CAREX projekthez hasonlóan. Az EGSZB pozitívan értékeli az Európai Bizottság közelmúltbeli erőfeszítéseit, amelyek egy adatbázis létrehozására és egy olyan modell kifejlesztésére irányulnak, amellyel felbecsülhető a munkavégzés során az egy sor veszélyes kémiai anyagnak való kitettség mértéke az EU és az EFTA/EGT tagállamaiban (HAZCHEM projekt).

5.5.   Együttműködés nemzetközi intézményekkel

| 5.5.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a nemzetközi intézményekkel, különösen az ILO-val, a WHO-val és az OECD-vel való együttműködés megerősítésének kiemelt jelentőséget kell tulajdonítani annak érdekében, hogy az egész világon csökkenjen a munkahelyi balesetek és megbetegedések száma. |
| --- | --- |

5.5.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy a nemzetközi intézményekkel, különösen az ILO-val, a WHO-val és az OECD-vel való együttműködés megerősítésének kiemelt jelentőséget kell tulajdonítani annak érdekében, hogy az egész világon csökkenjen a munkahelyi balesetek és megbetegedések száma.

| 5.5.2. | Kiemelt figyelmet kell fordítani a globális ellátási láncban a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó hiányosságokra, elősegítve így a biztonságosabb munkahelyek létrehozását nemcsak Európában, de az összes kontinensen. Fontolóra kell venni ennek a témának a beépítését az EU megállapodásaiba, biztosítva, hogy az EU partnerei megfeleljenek az ILO egyezményeinek és ajánlásainak. Az EGSZB emlékeztet az azbeszt témájában korábban készült véleményekre, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy határozottan foglaljon állást annak érdekében, hogy az egész világon betiltsák az azbeszt használatát. |
| --- | --- |

5.5.2.

Kiemelt figyelmet kell fordítani a globális ellátási láncban a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó hiányosságokra, elősegítve így a biztonságosabb munkahelyek létrehozását nemcsak Európában, de az összes kontinensen. Fontolóra kell venni ennek a témának a beépítését az EU megállapodásaiba, biztosítva, hogy az EU partnerei megfeleljenek az ILO egyezményeinek és ajánlásainak. Az EGSZB emlékeztet az azbeszt témájában korábban készült véleményekre, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy határozottan foglaljon állást annak érdekében, hogy az egész világon betiltsák az azbeszt használatát.

| 5.5.3. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok hajtsák végre a nemzetközi előírásokat és egyezményeket, az Európai Bizottság pedig rendszeresen készítsen jelentéseket arról, hogy a tagállamok ezt meg is tették-e. |
| --- | --- |

5.5.3.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok hajtsák végre a nemzetközi előírásokat és egyezményeket, az Európai Bizottság pedig rendszeresen készítsen jelentéseket arról, hogy a tagállamok ezt meg is tették-e.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 11-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  2007 és 2011 között az EU-ban 27,9 %-kal csökkent a három napon túli hiányzással járó munkahelyi balesetek száma.

1

(2)  HL C 224., 2008.8.30., 88. o.

2

(3)  „Public consultation on the new occupational health and safety policy framework”, Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás, 2014. június.

3

(4)  „EU strategic priorities, 2013–2020”, Ares(2012)162420, 2012. február.

4

(5)  „Public consultation on the new occupational health and safety policy framework”, 2014. június.

5

---

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A következő módosító indítványokat, amelyeknél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították.

1.8. pont

A következőképpen módosítandó:

| | Az EGSZB úgy véli, hogy a stratégia hatékony végrehajtásához kulcsfontosságú a munkavállalók és az összes szociális partner bevonása minden szinten és a munkahelyen is. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegye intenzívebbé a megbeszéléseket és a konzultációkat a szociális partnerekkel, továbbá fejlesszen ki összehangolt fellépéseket. A tagállamoknak ki
  ösztönözniük
  kellene állniuk a munkaadók és a munkavállalók képviselői közti, egészséggel és biztonsággal kapcsolatos kérdésekről folytatott szociális párbeszédet
  és a kollektív szerződések mellett. |
| --- | --- |

Az EGSZB úgy véli, hogy a stratégia hatékony végrehajtásához kulcsfontosságú a munkavállalók és az összes szociális partner bevonása minden szinten és a munkahelyen is. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegye intenzívebbé a megbeszéléseket és a konzultációkat a szociális partnerekkel, továbbá fejlesszen ki összehangolt fellépéseket. A tagállamoknak ki
  ösztönözniük
  kellene állniuk a munkaadók és a munkavállalók képviselői közti, egészséggel és biztonsággal kapcsolatos kérdésekről folytatott szociális párbeszédet
  és a kollektív szerződések mellett.

A szavazás eredménye:

| Mellette | : | 66 |
| --- | --- | --- |
| Ellene | : | 143 |
| Tartózkodott | : | 17 |

Mellette

:

66

Ellene

:

143

Tartózkodott

:

17

3.2. pont

A következőképpen módosítandó:

| | Az EGSZB megjegyzi, hogy az európai bizottsági közlemény nem tervezi a blokkolt jogalkotás felszabadítását, különösen az izom- és vázrendszeri problémák, illetve a munkavállalók rákkeltő anyagokkal szembeni védelméről szóló hatályos irányelv felülvizsgálata kapcsán. Az EGSZB azt is megállapítja, hogy nincs utalás egy a változások előre jelzésére vonatkozó jogi keret kialakítására, amit pedig már az Európai Parlament is kért. Az EGSZB nyomatékosan kéri, hogy az Európai Bizottság haladéktalanul pótolja ezeket a hiányosságokat. |
| --- | --- |

Az EGSZB megjegyzi, hogy az európai bizottsági közlemény nem tervezi a blokkolt jogalkotás felszabadítását, különösen az izom- és vázrendszeri problémák, illetve a munkavállalók rákkeltő anyagokkal szembeni védelméről szóló hatályos irányelv felülvizsgálata kapcsán. Az EGSZB azt is megállapítja, hogy nincs utalás egy a változások előre jelzésére vonatkozó jogi keret kialakítására, amit pedig már az Európai Parlament is kért. Az EGSZB nyomatékosan kéri, hogy az Európai Bizottság haladéktalanul pótolja ezeket a hiányosságokat.

A szavazás eredménye:

| Mellette | : | 60 |
| --- | --- | --- |
| Ellene | : | 141 |
| Tartózkodott | : | 13 |

Mellette

:

60

Ellene

:

141

Tartózkodott

:

13

3.5. pont

A következőképpen módosítandó:

| | A technológiai innovációk és az újfajta munkaszervezési módok – különös tekintettel az atipikus munkavégzés új rendszereire – új kihívásokat tartogató újfajta helyzeteket teremtenek, de ugyanakkor új néha kockázatokkal is járhatnak, amelyeket mindeddig nem azonosítottak be kellőképpen. Az ilyen kockázatok feltárása és megelőzése, valamint a foglalkozásból eredő, meglévő és új betegségek meghatározása sürgős feladat. Alapvető és halaszthatatlan, hogy a hatályos jogszabályok naprakésszé tételével vagy a feltárt kockázatoknak megfelelő új jogszabályokkal megoldásokat találjunk erre. |
| --- | --- |

A technológiai innovációk és az újfajta munkaszervezési módok – különös tekintettel az atipikus munkavégzés új rendszereire – új kihívásokat tartogató újfajta helyzeteket teremtenek, de ugyanakkor új néha kockázatokkal is járhatnak, amelyeket mindeddig nem azonosítottak be kellőképpen. Az ilyen kockázatok feltárása és megelőzése, valamint a foglalkozásból eredő, meglévő és új betegségek meghatározása sürgős feladat. Alapvető és halaszthatatlan, hogy a hatályos jogszabályok naprakésszé tételével vagy a feltárt kockázatoknak megfelelő új jogszabályokkal megoldásokat találjunk erre.

A szavazás eredménye:

| Mellette | : | 77 |
| --- | --- | --- |
| Ellene | : | 140 |
| Tartózkodott | : | 10 |

Mellette

:

77

Ellene

:

140

Tartózkodott

:

10

3.9. pont

A következőképpen módosítandó:

| | Az EU napjainkban folyamatosan szembesül a gazdasági stagnálás és a magas munkanélküliség problémájával. A munkanélküliség a foglalkozás-orvostan specifikus területét alkotja, mivel egyes esetekben mentális betegségek kapcsolódnak hozzá. Bizonyos esetekben aA munkaerőpiac be nem jelentett munkavállalói is jobban ki
  vannak
  lehetnek téve a magasabb kockázatoknak és a munkahelyi baleseteknek. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a strukturális beruházások végrehajtásán kívül az életkörülmények javítása – különösen a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén – szintén igen fontos hozzájárulást jelent a fenntartható gazdasági növekedéshez, a színvonalas munkahelyek népszerűsítéséhez és a társadalmi kohézióhoz. |
| --- | --- |

Az EU napjainkban folyamatosan szembesül a gazdasági stagnálás és a magas munkanélküliség problémájával. A munkanélküliség a foglalkozás-orvostan specifikus területét alkotja, mivel egyes esetekben mentális betegségek kapcsolódnak hozzá. Bizonyos esetekben aA munkaerőpiac be nem jelentett munkavállalói is jobban ki
  vannak
  lehetnek téve a magasabb kockázatoknak és a munkahelyi baleseteknek. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a strukturális beruházások végrehajtásán kívül az életkörülmények javítása – különösen a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén – szintén igen fontos hozzájárulást jelent a fenntartható gazdasági növekedéshez, a színvonalas munkahelyek népszerűsítéséhez és a társadalmi kohézióhoz.

A szavazás eredménye:

| Mellette | : | 62 |
| --- | --- | --- |
| Ellene | : | 145 |
| Tartózkodott | : | 10 |

Mellette

:

62

Ellene

:

145

Tartózkodott

:

10

4.6. pont

A következőképpen módosítandó:

| | A tagállamoknak ösztönözniük és népszerűsíteniük kellene a munkaadók és a munkavállalók képviselői közti szociális párbeszédet
  kollektív tárgyalást és a kollektív szerződéseket, fontos és aktív szerepet biztosítva a szociális partnerek számára a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó szakpolitikák tervezésében és végrehajtásában, valamint a biztonságos és egészséges munkahelyi környezet ösztönzésében. |
| --- | --- |

A tagállamoknak ösztönözniük és népszerűsíteniük kellene a munkaadók és a munkavállalók képviselői közti szociális párbeszédet
  kollektív tárgyalást és a kollektív szerződéseket, fontos és aktív szerepet biztosítva a szociális partnerek számára a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó szakpolitikák tervezésében és végrehajtásában, valamint a biztonságos és egészséges munkahelyi környezet ösztönzésében.

A szavazás eredménye:

| Mellette | : | 66 |
| --- | --- | --- |
| Ellene | : | 141 |
| Tartózkodott | : | 17 |

Mellette

:

66

Ellene

:

141

Tartózkodott

:

17

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/91 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/91

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Erőforrás-hatékony lehetőségek az építőiparban

(COM(2014) 445 final),

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Úton a körkörös gazdaság felé: zéró hulladék” program Európa számára

(COM(2014) 398 final),

valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv, a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv, a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv, az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK irányelv, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelv, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2012/19/EU irányelv módosításáról

(COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD))

(2015/C 230/14)

| Előadó: | An LE NOUAIL MARLIÈRE |
| --- | --- |

Előadó:

An LE NOUAIL MARLIÈRE

2014. július 14-én, 2014. július 28-án, illetve 2014. október 20-án az Európai Bizottság, az Európai Parlament, illetve a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Erőforrás-hatékony lehetőségek az építőiparban

COM(2014) 445 final

és

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Úton a körkörös gazdaság felé: „zéró hulladék” program Európa számára

COM(2014) 398 final,

valamint

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv, a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv, a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv, az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK irányelv, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelv, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2012/19/EU irányelv módosításáról

COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2014. november 12-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 129 szavazattal 3 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli a két közleményt és a hulladékokról szóló irányelvek módosítási csomagját, és támogatja az annak érdekében tett erőfeszítéseket, hogy valamennyi vállalkozás és fogyasztó figyelmét felhívják arra, hogy lassan fel kell számolni a „kinyer–legyárt–fogyaszt–ártalmatlanít” folyamattal jellemezhető jelenlegi lineáris gazdasági modellt, és fel kell gyorsítani az átmenetet egy olyan, körkörös modell felé, amely kialakításánál fogva helyreállító szemléletű, és a természeti erőforrások felhasználásának minimálisra csökkentése érdekében a megújuló energiára kíván támaszkodni. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB üdvözli a két közleményt és a hulladékokról szóló irányelvek módosítási csomagját, és támogatja az annak érdekében tett erőfeszítéseket, hogy valamennyi vállalkozás és fogyasztó figyelmét felhívják arra, hogy lassan fel kell számolni a „kinyer–legyárt–fogyaszt–ártalmatlanít” folyamattal jellemezhető jelenlegi lineáris gazdasági modellt, és fel kell gyorsítani az átmenetet egy olyan, körkörös modell felé, amely kialakításánál fogva helyreállító szemléletű, és a természeti erőforrások felhasználásának minimálisra csökkentése érdekében a megújuló energiára kíván támaszkodni.

| 1.2. | Az EGSZB támogatja azt a célt, hogy létrehozzanak egy keretet ennek az átmenetnek az elősegítésére, amely kiterjed a termékek teljes életciklusára, a nyersanyag-ellátástól egészen a környezettudatos tervezésig, a kiskereskedelemig, az üzleti modellekig és a fogyasztási sémákig, az újrafelhasználásig és az újragyártásig, valamint a hulladék erőforrásként való felhasználásáig. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB támogatja azt a célt, hogy létrehozzanak egy keretet ennek az átmenetnek az elősegítésére, amely kiterjed a termékek teljes életciklusára, a nyersanyag-ellátástól egészen a környezettudatos tervezésig, a kiskereskedelemig, az üzleti modellekig és a fogyasztási sémákig, az újrafelhasználásig és az újragyártásig, valamint a hulladék erőforrásként való felhasználásáig.

| 1.3. | Az EGSZB sajnálja azonban, hogy az Európai Bizottság által előterjesztett konkrét javaslatok túlságosan a hulladékokkal kapcsolatos szakpolitikák és jogalkotás körül forognak, a termékek egész életciklusának javítását célzó, a megelőző fázisokra irányuló, hasonlóan konkrét javaslatok viszont hiányoznak. Az EGSZB egyrészt azt várja az Európai Bizottságtól, hogy terjesszen elő ütemtervet ezekre az intézkedésekre vonatkozóan, egyértelműen megjelölve a határidőket, a folyamatot és a költségvetéseket, másrészt pedig, hogy nyújtson be javaslatokat az innovatív finanszírozási eszközök – például a „zöld kötvények” – alkalmazását illetően. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB sajnálja azonban, hogy az Európai Bizottság által előterjesztett konkrét javaslatok túlságosan a hulladékokkal kapcsolatos szakpolitikák és jogalkotás körül forognak, a termékek egész életciklusának javítását célzó, a megelőző fázisokra irányuló, hasonlóan konkrét javaslatok viszont hiányoznak. Az EGSZB egyrészt azt várja az Európai Bizottságtól, hogy terjesszen elő ütemtervet ezekre az intézkedésekre vonatkozóan, egyértelműen megjelölve a határidőket, a folyamatot és a költségvetéseket, másrészt pedig, hogy nyújtson be javaslatokat az innovatív finanszírozási eszközök – például a „zöld kötvények” – alkalmazását illetően.

| 1.4. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a körkörös gazdaság kialakulását elősegítő keretet építse be a többi európai szakpolitikába – így például az energia-, az éghajlat- és az iparpolitikába, de emellett az EU újraiparosítási célkitűzésébe – is. Az EGSZB támogatja, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt céljait egészítsék ki egy erőforrás-hatékonysági céllal, ahogy azt az Európai Erőforrás-hatékonysági Platform (EREP) is javasolta, illetve az Úton a körkörös gazdaság felé című közlemény felvetette. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a körkörös gazdaság kialakulását elősegítő keretet építse be a többi európai szakpolitikába – így például az energia-, az éghajlat- és az iparpolitikába, de emellett az EU újraiparosítási célkitűzésébe – is. Az EGSZB támogatja, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt céljait egészítsék ki egy erőforrás-hatékonysági céllal, ahogy azt az Európai Erőforrás-hatékonysági Platform (EREP) is javasolta, illetve az Úton a körkörös gazdaság felé című közlemény felvetette.

| 1.5. | Bár az Európai Bizottság foglalkozott a foglalkoztatásra gyakorolt általános pozitív hatással, és a körkörös gazdaságra vonatkozó politikai csomagon belül egy „Zöld foglalkoztatás” kezdeményezést is elindított, az EGSZB sajnálja, hogy nem használták ki jobban a lehetőséget arra, hogy behatóbban megvizsgálják a foglalkoztatás szempontjából jelentkező hatásokat, kockázatokat és előnyöket. Mindenekelőtt annak tárgyalása maradt el, hogy milyen foglalkoztatási lehetőségek rejlenek a hulladékképződés megelőzése, az újrafelhasználás és az újragyártás területén. Több figyelmet kellett volna fordítani emellett arra, hogy megfelelő munkakörülményeket, illetve jobb egészségügyi és biztonsági normákat biztosítsanak az érintett dolgozók számára. |
| --- | --- |

1.5.

Bár az Európai Bizottság foglalkozott a foglalkoztatásra gyakorolt általános pozitív hatással, és a körkörös gazdaságra vonatkozó politikai csomagon belül egy „Zöld foglalkoztatás” kezdeményezést is elindított, az EGSZB sajnálja, hogy nem használták ki jobban a lehetőséget arra, hogy behatóbban megvizsgálják a foglalkoztatás szempontjából jelentkező hatásokat, kockázatokat és előnyöket. Mindenekelőtt annak tárgyalása maradt el, hogy milyen foglalkoztatási lehetőségek rejlenek a hulladékképződés megelőzése, az újrafelhasználás és az újragyártás területén. Több figyelmet kellett volna fordítani emellett arra, hogy megfelelő munkakörülményeket, illetve jobb egészségügyi és biztonsági normákat biztosítsanak az érintett dolgozók számára.

| 1.6. | Az Európai Bizottság által javasolt keretnek méltányos módon kellene megosztania a tudatosításra és magatartás-változtatásra irányuló feladatokat az érintettek között: a jövőorientáltságnak, a tudományos előrehaladásnak, az innovatív alkalmazások bevezetésének, az európai versenyképesség megőrzésének és a közös érdek képviseletének mind egyensúlyban kell lennie egymással. |
| --- | --- |

1.6.

Az Európai Bizottság által javasolt keretnek méltányos módon kellene megosztania a tudatosításra és magatartás-változtatásra irányuló feladatokat az érintettek között: a jövőorientáltságnak, a tudományos előrehaladásnak, az innovatív alkalmazások bevezetésének, az európai versenyképesség megőrzésének és a közös érdek képviseletének mind egyensúlyban kell lennie egymással.

| 1.7. | A fogyasztókban és a termelőkben tudatosítani kell felelősségüket. A fogyasztóknak tájékozottaknak kell lenniük, hogy felelősen vásárolhassanak, emellett a nyomonkövethetőségnek optimálisnak, a termelőknek pedig elszámoltathatóaknak kell lenniük. |
| --- | --- |

1.7.

A fogyasztókban és a termelőkben tudatosítani kell felelősségüket. A fogyasztóknak tájékozottaknak kell lenniük, hogy felelősen vásárolhassanak, emellett a nyomonkövethetőségnek optimálisnak, a termelőknek pedig elszámoltathatóaknak kell lenniük.

| 1.8. | A körkörös gazdaság irányába való elmozdulás szükséges előfeltételeként az Európai Bizottság javaslatának megfelelően fokozatosan meg kell szüntetni az újrahasznosítható hulladékok hulladéklerakókban történő elhelyezését, és magasabb célértékeket kell meghatározni a hulladékok újrahasznosítására nézve. Az Európai Bizottságnak emellett meg kell nyernie a nagyközönség támogatását is, oly módon, hogy biztosítja a célkitűzések hitelességét – a céloknak elfogadhatóaknak, színvonalasaknak és arányosaknak kell lenniük. |
| --- | --- |

1.8.

A körkörös gazdaság irányába való elmozdulás szükséges előfeltételeként az Európai Bizottság javaslatának megfelelően fokozatosan meg kell szüntetni az újrahasznosítható hulladékok hulladéklerakókban történő elhelyezését, és magasabb célértékeket kell meghatározni a hulladékok újrahasznosítására nézve. Az Európai Bizottságnak emellett meg kell nyernie a nagyközönség támogatását is, oly módon, hogy biztosítja a célkitűzések hitelességét – a céloknak elfogadhatóaknak, színvonalasaknak és arányosaknak kell lenniük.

| 1.9. | Az EGSZB ugyancsak üdvözli az Európai Bizottságnak a hulladékokra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásának javítására irányuló – elsősorban jobb nyomonkövetési és irányítási eszközök bevezetésén alapuló – intézkedéseit. Ahhoz, hogy az EU a települési hulladékok mai 42 %-os újrahasznosítási arányát 2020-ra 50 %-ra, 2030-ra pedig 70 %-ra tudja növelni, gondoskodnia kell arról, hogy bizonyos országok nagyobb erőfeszítéseket tegyenek, és korszerű hulladékkezelési megoldásokat alkalmazzanak. Lépéseket kell tenni annak érdekében is, hogy javuljon a kiinduló termékek és ezek alkotórészeinek minősége, illetve az újrahasznosítás teljes folyamatának színvonala. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB ugyancsak üdvözli az Európai Bizottságnak a hulladékokra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásának javítására irányuló – elsősorban jobb nyomonkövetési és irányítási eszközök bevezetésén alapuló – intézkedéseit. Ahhoz, hogy az EU a települési hulladékok mai 42 %-os újrahasznosítási arányát 2020-ra 50 %-ra, 2030-ra pedig 70 %-ra tudja növelni, gondoskodnia kell arról, hogy bizonyos országok nagyobb erőfeszítéseket tegyenek, és korszerű hulladékkezelési megoldásokat alkalmazzanak. Lépéseket kell tenni annak érdekében is, hogy javuljon a kiinduló termékek és ezek alkotórészeinek minősége, illetve az újrahasznosítás teljes folyamatának színvonala.

| 1.10. | Az EGSZB rámutat, hogy az Európai Bizottság javaslatai nem támaszkodnak a hulladékokról szóló keretirányelvben rögzített „hulladékhierarchiára”, amely a következő prioritási sorrendet állapítja meg: hulladékképződés megelőzése – újrahasználatra való előkészítés – újrafeldolgozás – egyéb (például energetikai) hasznosítás – ártalmatlanítás. Egy, az élelmiszer-hulladékok mennyiségének csökkentésére vonatkozó, nem kötelező érvényű céltól eltekintve hiányzik a hulladékképződés megelőzésére vonatkozó célok és más hulladékmegelőzési intézkedések alapos vizsgálata. Hosszabb távon az elfogyasztott anyagok és a fennmaradó hulladék összmennyiségét a környezet érdekében mindenképp megfelelő keretek között kell tartani és csökkenteni kell. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB rámutat, hogy az Európai Bizottság javaslatai nem támaszkodnak a hulladékokról szóló keretirányelvben rögzített „hulladékhierarchiára”, amely a következő prioritási sorrendet állapítja meg: hulladékképződés megelőzése – újrahasználatra való előkészítés – újrafeldolgozás – egyéb (például energetikai) hasznosítás – ártalmatlanítás. Egy, az élelmiszer-hulladékok mennyiségének csökkentésére vonatkozó, nem kötelező érvényű céltól eltekintve hiányzik a hulladékképződés megelőzésére vonatkozó célok és más hulladékmegelőzési intézkedések alapos vizsgálata. Hosszabb távon az elfogyasztott anyagok és a fennmaradó hulladék összmennyiségét a környezet érdekében mindenképp megfelelő keretek között kell tartani és csökkenteni kell.

| 1.11. | A (termékszintű) újrahasználathoz hasonlóan az (anyagszintű) többszörös újrafeldolgozással is elsődleges nyersanyagokat lehet megtakarítani, valamint csökken az energiafogyasztás és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás. A hulladékokról szóló intézkedéscsomag felülvizsgálata most egyedülálló lehetőséget kínál arra, hogy elfogadjuk és alkalmazzuk a tartós anyagok többszörös újrafeldolgozásának elvét. |
| --- | --- |

1.11.

A (termékszintű) újrahasználathoz hasonlóan az (anyagszintű) többszörös újrafeldolgozással is elsődleges nyersanyagokat lehet megtakarítani, valamint csökken az energiafogyasztás és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás. A hulladékokról szóló intézkedéscsomag felülvizsgálata most egyedülálló lehetőséget kínál arra, hogy elfogadjuk és alkalmazzuk a tartós anyagok többszörös újrafeldolgozásának elvét.

| 1.12. | A körkörös gazdaság sikerét nem szabad kizárólag azon mérni, hogy mennyi hulladék keletkezik; az is fontos, hogy ösztönözzön az anyagi és emberi erőforrások védelmére a teljes értéklánc mentén, és célul tűzze ki a környezetre vagy az emberekre veszélyes folyamatok kiküszöbölését. |
| --- | --- |

1.12.

A körkörös gazdaság sikerét nem szabad kizárólag azon mérni, hogy mennyi hulladék keletkezik; az is fontos, hogy ösztönözzön az anyagi és emberi erőforrások védelmére a teljes értéklánc mentén, és célul tűzze ki a környezetre vagy az emberekre veszélyes folyamatok kiküszöbölését.

| 1.13. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a szakpolitikai csomagot egészítsék ki olyan intézkedésekkel, amelyek kifejezetten a használt termékek újrahasználatra való előkészítését támogatják. Ha az újrahasználatra való előkészítést az újrafeldolgozással azonos szinten kezeljük – ahogy az Európai Bizottság teszi ezt az újrafeldolgozásra vonatkozó célok esetében –, az azt jelenti, hogy nem tartjuk be a hulladékhierarchiát. A rövid ciklusokat kell előnyben részesíteni. A termékek újrahasználata, az újrahasználatra való előkészítés és az újragyártás révén nyerhető ki legjobban a termékekben rejlő érték, és így bővíthetők egyúttal az értékláncok Unió-beli megőrzésének, a területfejlesztés támogatásának és a munkahelyek teremtésének lehetőségei is. |
| --- | --- |

1.13.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a szakpolitikai csomagot egészítsék ki olyan intézkedésekkel, amelyek kifejezetten a használt termékek újrahasználatra való előkészítését támogatják. Ha az újrahasználatra való előkészítést az újrafeldolgozással azonos szinten kezeljük – ahogy az Európai Bizottság teszi ezt az újrafeldolgozásra vonatkozó célok esetében –, az azt jelenti, hogy nem tartjuk be a hulladékhierarchiát. A rövid ciklusokat kell előnyben részesíteni. A termékek újrahasználata, az újrahasználatra való előkészítés és az újragyártás révén nyerhető ki legjobban a termékekben rejlő érték, és így bővíthetők egyúttal az értékláncok Unió-beli megőrzésének, a területfejlesztés támogatásának és a munkahelyek teremtésének lehetőségei is.

| 1.14. | E megfontolások alapján az Európai Uniónak is ösztönöznie kell a tagállamokat, hogy hulladékgazdálkodási terveiket a körkörös gazdaság megvalósítását célzó területi tervekké alakítsák át, amelyek központi elemét az anyagi erőforrások takarékos kezelésére és az emberek életminőségének megőrzésére irányuló intézkedések alkotják. |
| --- | --- |

1.14.

E megfontolások alapján az Európai Uniónak is ösztönöznie kell a tagállamokat, hogy hulladékgazdálkodási terveiket a körkörös gazdaság megvalósítását célzó területi tervekké alakítsák át, amelyek központi elemét az anyagi erőforrások takarékos kezelésére és az emberek életminőségének megőrzésére irányuló intézkedések alkotják.

| 1.15. | Végül pedig az EGSZB a körkörös gazdaság támogatása érdekében javasolja az ágazati megközelítés kiszélesítését. |
| --- | --- |

1.15.

Végül pedig az EGSZB a körkörös gazdaság támogatása érdekében javasolja az ágazati megközelítés kiszélesítését.

2.   Bevezetés

| 2.1. | 2014. július 2-án az Európai Bizottság egy öt javaslatból álló csomagot (1) adott ki, melynek elemei a következők:






  a) | az Úton a körkörös gazdaság felé: „zéró hulladék” program Európa számára című közlemény (COM(2014) 398 final); |
| --- | --- | --- |

2.1.

2014. július 2-án az Európai Bizottság egy öt javaslatból álló csomagot (1) adott ki, melynek elemei a következők:

a)

az Úton a körkörös gazdaság felé: „zéró hulladék” program Európa számára című közlemény (COM(2014) 398 final);

| b) | az Európai Parlament és a Tanács irányelvjavaslata a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv, a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv, a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv, az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK irányelv, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelv, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2012/19/EU irányelv módosításáról (COM(2014) 397 final); |
| --- | --- |

b)

az Európai Parlament és a Tanács irányelvjavaslata a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv, a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv, a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv, az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK irányelv, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelv, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2012/19/EU irányelv módosításáról (COM(2014) 397 final);

| c) | az Erőforrás-hatékony lehetőségek az építőiparban című közlemény (COM(2014) 445 final);
  valamint az alábbi két dokumentum, amelyre az EGSZB egy külön véleményben reagál majd (2): |
| --- | --- |

c)

az Erőforrás-hatékony lehetőségek az építőiparban című közlemény (COM(2014) 445 final);

valamint az alábbi két dokumentum, amelyre az EGSZB egy külön véleményben reagál majd (2):

| d) | a Zöld cselekvési terv a kkv-k számára című közlemény (COM(2014) 440 final); és |
| --- | --- |

d)

a Zöld cselekvési terv a kkv-k számára című közlemény (COM(2014) 440 final); és

| e) | a „Zöld foglalkoztatás” kezdeményezés című közlemény (COM(2014) 446 final). |
| --- | --- |

e)

a „Zöld foglalkoztatás” kezdeményezés című közlemény (COM(2014) 446 final).

Az Európai Bizottság bejelentette, hogy a fenntartható módon előállított élelmiszerek témájában egy további közlemény kiadására készül.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Hogyan tudunk árukat termelni és szolgáltatásokat nyújtani úgy, hogy közben korlátok közé szorítjuk az elfogyasztott és elpocsékolt nyersanyagok és a nem megújuló energiaforrások mennyiségét? Egy dolog világos: az ipar 20. századi története során az ásványkincsek és az energiaforrások kitermelésének és kinyerésének költségei – nagyrészt a fokozatosan növekvő termelékenységnek köszönhetően – mindvégig folyamatosan csökkentek. |
| --- | --- |

3.1.

Hogyan tudunk árukat termelni és szolgáltatásokat nyújtani úgy, hogy közben korlátok közé szorítjuk az elfogyasztott és elpocsékolt nyersanyagok és a nem megújuló energiaforrások mennyiségét? Egy dolog világos: az ipar 20. századi története során az ásványkincsek és az energiaforrások kitermelésének és kinyerésének költségei – nagyrészt a fokozatosan növekvő termelékenységnek köszönhetően – mindvégig folyamatosan csökkentek.

| 3.2. | Ma, a 21. század hajnalán ez a lineáris modell megingott, de ezen túlmenően az a veszély is fenyeget, hogy a modell hosszú távon tarthatatlanná válik, mivel a bolygó erőforrásai kimerülőben vannak. Mára elértük a veszélyzónát. Nincs időnk többé arra, hogy fontolgassuk, miként változtathatnánk meg a gazdasági modellt: mielőbb új modellt kell bevezetnünk. |
| --- | --- |

3.2.

Ma, a 21. század hajnalán ez a lineáris modell megingott, de ezen túlmenően az a veszély is fenyeget, hogy a modell hosszú távon tarthatatlanná válik, mivel a bolygó erőforrásai kimerülőben vannak. Mára elértük a veszélyzónát. Nincs időnk többé arra, hogy fontolgassuk, miként változtathatnánk meg a gazdasági modellt: mielőbb új modellt kell bevezetnünk.

| 3.3. | Kitermelés – gyártás – fogyasztás – ártalmatlanítás – újrafeldolgozás: mélyreható változásra van szükség a közösségek önellátásának és hosszú távú, szociális és fenntartható fejlődésének biztosításához. |
| --- | --- |

3.3.

Kitermelés – gyártás – fogyasztás – ártalmatlanítás – újrafeldolgozás: mélyreható változásra van szükség a közösségek önellátásának és hosszú távú, szociális és fenntartható fejlődésének biztosításához.

| 3.4. | Ma szinte minden emberi társadalmat egy gyakorlatilag korlátok nélküli kizsákmányolásra épülő fejlesztési modell mozgat, amely alig van tekintettel azokra a közösségekre, amelyek a legsebezhetőbbek erőforrásaik kiaknázásával vagy túlhasználatával szemben, és nem fordít nagy figyelmet az éghajlatváltozás és a környezetszennyezés nem várt hatásaira vagy az eljövendő generációk kockázataira sem. |
| --- | --- |

3.4.

Ma szinte minden emberi társadalmat egy gyakorlatilag korlátok nélküli kizsákmányolásra épülő fejlesztési modell mozgat, amely alig van tekintettel azokra a közösségekre, amelyek a legsebezhetőbbek erőforrásaik kiaknázásával vagy túlhasználatával szemben, és nem fordít nagy figyelmet az éghajlatváltozás és a környezetszennyezés nem várt hatásaira vagy az eljövendő generációk kockázataira sem.

| 3.5. | Mindannyiunknak meg kell kérdőjeleznünk ezt a modellt, amelyet a globális pénzügyi, gazdasági, társadalmi, politikai, energiaügyi, ökológiai és környezeti válság már megrengetett. |
| --- | --- |

3.5.

Mindannyiunknak meg kell kérdőjeleznünk ezt a modellt, amelyet a globális pénzügyi, gazdasági, társadalmi, politikai, energiaügyi, ökológiai és környezeti válság már megrengetett.

| 3.6. | Az Európai Bizottság a körkörös gazdaságra vonatkozó megközelítése keretében a termelési és fogyasztási módok átalakítását célozva olyan lehetőségeket nyit, amelyek az egész társadalom bevonásával járnak, végrehajtásuk azonban még több tényezőtől függ. |
| --- | --- |

3.6.

Az Európai Bizottság a körkörös gazdaságra vonatkozó megközelítése keretében a termelési és fogyasztási módok átalakítását célozva olyan lehetőségeket nyit, amelyek az egész társadalom bevonásával járnak, végrehajtásuk azonban még több tényezőtől függ.

4.   Részletes megjegyzések a COM(2014) 398 final dokumentumról

| 4.1. | Az „Úton a körkörös gazdaság felé” című közlemény kifejti a körkörös gazdaság általános koncepcióját, és ismerteti, milyen haszonnal jár a körkörös gazdaság a gazdasági fejlődés és a foglalkoztatás szempontjából. |
| --- | --- |

4.1.

Az „Úton a körkörös gazdaság felé” című közlemény kifejti a körkörös gazdaság általános koncepcióját, és ismerteti, milyen haszonnal jár a körkörös gazdaság a gazdasági fejlődés és a foglalkoztatás szempontjából.

| 4.2. | Általános célkitűzései világosak, és fontos, hogy egyre közelebb kerüljünk e célok eléréséhez. Az általunk követett termelési és fogyasztási modell felülvizsgálatra szorul: kevesebb erőforrást és anyagot kell használnunk, s így ésszerűbben kell kiaknáznunk őket. |
| --- | --- |

4.2.

Általános célkitűzései világosak, és fontos, hogy egyre közelebb kerüljünk e célok eléréséhez. Az általunk követett termelési és fogyasztási modell felülvizsgálatra szorul: kevesebb erőforrást és anyagot kell használnunk, s így ésszerűbben kell kiaknáznunk őket.

| 4.3. | A legfontosabb, hogy tisztában legyünk azzal, hogy miként érjük el ezeket a célokat, és hogy a célok hogyan illeszkednek egy átfogó, széles politikai keretbe. A piac működési problémáit és tökéletlenségeit számos úton-módon lehet és kell kezelni: piaci ösztönzőkkel (ár- és adójelzések), szabályozás útján (kötelező érvényű célokat meghatározva, és a piaci szereplőkre hagyva, hogy miként érik el azokat), illetve a szereplők számára kötelezővé tett normák révén. |
| --- | --- |

4.3.

A legfontosabb, hogy tisztában legyünk azzal, hogy miként érjük el ezeket a célokat, és hogy a célok hogyan illeszkednek egy átfogó, széles politikai keretbe. A piac működési problémáit és tökéletlenségeit számos úton-módon lehet és kell kezelni: piaci ösztönzőkkel (ár- és adójelzések), szabályozás útján (kötelező érvényű célokat meghatározva, és a piaci szereplőkre hagyva, hogy miként érik el azokat), illetve a szereplők számára kötelezővé tett normák révén.

| 4.4. | Egy átfogó politikai keret azt is feltételezi továbbá, hogy valamennyi szükséges (gazdasági, társadalmi, foglalkoztatási, egészségügyi és biztonsági) feltétel teljesül. |
| --- | --- |

4.4.

Egy átfogó politikai keret azt is feltételezi továbbá, hogy valamennyi szükséges (gazdasági, társadalmi, foglalkoztatási, egészségügyi és biztonsági) feltétel teljesül.

| 4.5. | Az Európai Bizottság közleménye deklarált célként rögzíti, hogy kedvező szakpolitikai keretet kíván meghatározni a körkörös gazdaság érdekeit szolgáló tervezés és innováció előmozdítására, a beruházások elősegítésére, valamint a vállalkozások és a fogyasztók fellépéseinek kiaknázására. |
| --- | --- |

4.5.

Az Európai Bizottság közleménye deklarált célként rögzíti, hogy kedvező szakpolitikai keretet kíván meghatározni a körkörös gazdaság érdekeit szolgáló tervezés és innováció előmozdítására, a beruházások elősegítésére, valamint a vállalkozások és a fogyasztók fellépéseinek kiaknázására.

4.6.   A körkörös gazdaságot támogató keret létrehozása

| 4.6.1. | Az EGSZB támogatja azt az elgondolást, hogy valamennyi érdekelttel együttműködve hozzanak létre egy keretet a körkörös gazdaság támogatására. Ennek a keretnek lehetőséget kell biztosítania az új gazdasági modell kidolgozására, amely fokozatosan felváltja majd a lineáris gazdasági növekedés jelenleg uralkodó modelljét. Ahhoz, hogy elmozduljunk a körkörös gazdaság felé, egy olyan, átfogó megközelítésre van szükség, amely kiterjed a termékek teljes életciklusára, a nyersanyag-ellátástól egészen a környezettudatos tervezésig, a kiskereskedelemig, az üzleti modellekig és a fogyasztási sémákig, az újrafelhasználásig, az újragyártásig, valamint a hulladék hasznosításáig és ártalmatlanításáig. Az Európai Bizottság közleménye elvben éppen ilyen átfogó megközelítést követ. A gyakorlatban azonban ez a megközelítés nem kiegyensúlyozott, mivel a konkrét politikai javaslatok főként a hulladékágazatra összpontosulnak. Az Európai Bizottság pusztán meghirdeti egy, a körkörös gazdaság számára kedvező keret jövőbeli kidolgozását (3), anélkül azonban, hogy az ütemezésről vagy a folyamatról bármilyen egyértelmű kijelentést tenne. Azt várjuk az Európai Bizottságtól, hogy e munkára vonatkozóan késedelem nélkül egyértelmű és átlátható javaslatot terjesszen elő. |
| --- | --- |

4.6.1.

Az EGSZB támogatja azt az elgondolást, hogy valamennyi érdekelttel együttműködve hozzanak létre egy keretet a körkörös gazdaság támogatására. Ennek a keretnek lehetőséget kell biztosítania az új gazdasági modell kidolgozására, amely fokozatosan felváltja majd a lineáris gazdasági növekedés jelenleg uralkodó modelljét. Ahhoz, hogy elmozduljunk a körkörös gazdaság felé, egy olyan, átfogó megközelítésre van szükség, amely kiterjed a termékek teljes életciklusára, a nyersanyag-ellátástól egészen a környezettudatos tervezésig, a kiskereskedelemig, az üzleti modellekig és a fogyasztási sémákig, az újrafelhasználásig, az újragyártásig, valamint a hulladék hasznosításáig és ártalmatlanításáig. Az Európai Bizottság közleménye elvben éppen ilyen átfogó megközelítést követ. A gyakorlatban azonban ez a megközelítés nem kiegyensúlyozott, mivel a konkrét politikai javaslatok főként a hulladékágazatra összpontosulnak. Az Európai Bizottság pusztán meghirdeti egy, a körkörös gazdaság számára kedvező keret jövőbeli kidolgozását (3), anélkül azonban, hogy az ütemezésről vagy a folyamatról bármilyen egyértelmű kijelentést tenne. Azt várjuk az Európai Bizottságtól, hogy e munkára vonatkozóan késedelem nélkül egyértelmű és átlátható javaslatot terjesszen elő.

| 4.6.2. | A körkörös gazdaság fogalma a teljes életciklus elemzésén alapul az erőforrások felhasználását illetően. Elősegíti az újrafeldolgozást, bizonyos erőforrások helyettesítését, a fenntarthatóságot és a termékek újrafelhasználását, továbbá a hulladék csökkentését a teljes értéklánc mentén, ideértve a forrást is, az áruk és szolgáltatások környezetbarát tervezését, új üzleti modelleket stb. Olyan új irányítási formákat vezet be, amelyek a civil társadalom összes szereplőjét magukban foglalják. Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy részletes politikai stratégiát dolgozzon ki a körkörös gazdaságba való átmenetről. Ezenkívül elvárja, hogy az Európai Bizottság kevésbé homályosan fogalmazzon a környezettudatos tervezésről, innovációról és a beruházások ösztönzéséről szóló javaslataiban, és egyértelmű javaslatokat terjesszen elő, amelyekben információkat is ad a körkörös gazdasággal kapcsolatos tevékenységek támogatására szolgáló költségvetési keretről, valamint az olyan innovatív pénzügyi eszközök alkalmazásáról, mint például a zöld kötvények. Az Európai Bizottságnak ezért folytatnia kell munkáját:






  a) | világossá kell tennie a kapcsolatot az új intézkedési keret és a többi európai politika, elsősorban az újraiparosítási (nyersanyagok, innováció, a munkavállalók egészsége és biztonsága, közlekedés stb.), valamint az energia- és éghajlat-változási politika között, |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

A körkörös gazdaság fogalma a teljes életciklus elemzésén alapul az erőforrások felhasználását illetően. Elősegíti az újrafeldolgozást, bizonyos erőforrások helyettesítését, a fenntarthatóságot és a termékek újrafelhasználását, továbbá a hulladék csökkentését a teljes értéklánc mentén, ideértve a forrást is, az áruk és szolgáltatások környezetbarát tervezését, új üzleti modelleket stb. Olyan új irányítási formákat vezet be, amelyek a civil társadalom összes szereplőjét magukban foglalják. Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy részletes politikai stratégiát dolgozzon ki a körkörös gazdaságba való átmenetről. Ezenkívül elvárja, hogy az Európai Bizottság kevésbé homályosan fogalmazzon a környezettudatos tervezésről, innovációról és a beruházások ösztönzéséről szóló javaslataiban, és egyértelmű javaslatokat terjesszen elő, amelyekben információkat is ad a körkörös gazdasággal kapcsolatos tevékenységek támogatására szolgáló költségvetési keretről, valamint az olyan innovatív pénzügyi eszközök alkalmazásáról, mint például a zöld kötvények. Az Európai Bizottságnak ezért folytatnia kell munkáját:

a)

világossá kell tennie a kapcsolatot az új intézkedési keret és a többi európai politika, elsősorban az újraiparosítási (nyersanyagok, innováció, a munkavállalók egészsége és biztonsága, közlekedés stb.), valamint az energia- és éghajlat-változási politika között,

| b) | a felülvizsgált Európa 2020 stratégiában számszerűsített célokat kell meghatározni az erőforrás-hatékonyság terén, figyelembe véve az európai erőforrás-hatékonysági platform javaslatait, |
| --- | --- |

b)

a felülvizsgált Európa 2020 stratégiában számszerűsített célokat kell meghatározni az erőforrás-hatékonyság terén, figyelembe véve az európai erőforrás-hatékonysági platform javaslatait,

| c) | pontosabban meg kell határozni a termelési és fogyasztási módok tényleges megváltoztatásához szükséges intézkedéseket, ideértve bizonyos erőforrások felhasználásának csökkentését (tekintettel hiányukra vagy toxicitásukra), továbbá egy kevésbé materialista és nagyobb mértékben együttműködésen alapuló társadalom felé történő elmozdulást, csakúgy mint a munkavállalók és általában a polgárok jólétének a fokozását. |
| --- | --- |

c)

pontosabban meg kell határozni a termelési és fogyasztási módok tényleges megváltoztatásához szükséges intézkedéseket, ideértve bizonyos erőforrások felhasználásának csökkentését (tekintettel hiányukra vagy toxicitásukra), továbbá egy kevésbé materialista és nagyobb mértékben együttműködésen alapuló társadalom felé történő elmozdulást, csakúgy mint a munkavállalók és általában a polgárok jólétének a fokozását.

| 4.6.3. | Ezzel kapcsolatban az EGSZB emlékeztet „A fenntartható termelés és fogyasztás ösztönzése az EU-ban” című, 2012. áprilisi véleményére, amely „a gazdasági modell megújított közös jövőképének a kidolgozását ajánlja, a szervezett civil társadalom valamennyi képviselőjének (...) bevonásával” (4). |
| --- | --- |

4.6.3.

Ezzel kapcsolatban az EGSZB emlékeztet „A fenntartható termelés és fogyasztás ösztönzése az EU-ban” című, 2012. áprilisi véleményére, amely „a gazdasági modell megújított közös jövőképének a kidolgozását ajánlja, a szervezett civil társadalom valamennyi képviselőjének (...) bevonásával” (4).

4.7.   Az alkalmazási kör meghatározása

| 4.7.1. | Az Európai Bizottság megközelítése nem utal arra, hogy hogyan kell kialakítani a körkörös gazdaságot helyi és regionális szinten. Az EGSZB úgy véli, hogy minden körkörös gazdasági stratégiát a területi hierarchia dimenziójának figyelembevételével kell kidolgozni, a helyi hatóságoktól a globális szintig, beleértve a regionális, a nemzeti és az európai szintet, a rövid ciklusoknak és ellátási láncoknak adva elsőbbséget, ahol és amikor csak lehetséges. |
| --- | --- |

4.7.1.

Az Európai Bizottság megközelítése nem utal arra, hogy hogyan kell kialakítani a körkörös gazdaságot helyi és regionális szinten. Az EGSZB úgy véli, hogy minden körkörös gazdasági stratégiát a területi hierarchia dimenziójának figyelembevételével kell kidolgozni, a helyi hatóságoktól a globális szintig, beleértve a regionális, a nemzeti és az európai szintet, a rövid ciklusoknak és ellátási láncoknak adva elsőbbséget, ahol és amikor csak lehetséges.

| 4.7.2. | A körkörös gazdaság lehetséges társadalmi-gazdasági előnyei először a szigorúan helyi szinten jelennek meg (fenntartható városrészek, zöld városok), ezt követően az (uniós) régiók szintjén, majd később terjednek ki a nemzeti és a nemzetközi szintre is. |
| --- | --- |

4.7.2.

A körkörös gazdaság lehetséges társadalmi-gazdasági előnyei először a szigorúan helyi szinten jelennek meg (fenntartható városrészek, zöld városok), ezt követően az (uniós) régiók szintjén, majd később terjednek ki a nemzeti és a nemzetközi szintre is.

| 4.7.3. | Ebben a helyi szintű megközelítésben jelen van a nemzetközi szociális és környezeti dömping elleni küzdelem, és így a gazdaság jelentős része kis léptékű áthelyezésének lehetősége is. A hulladékkezelés optimalizálása a helyi és regionális vezetők kezdeményezéseit feltételezi: a szelektív hulladékgyűjtés megszervezését, hulladéklerakók és hulladékválogató telepek létrehozását, javító-viszonteladó-újrafelhasználó hálózatok kialakítását stb. A biohulladékok megfelelő kezelése érdekében egyértelműen a rövid ellátási láncokat kell előnyben részesíteni, a munkahelyteremtés szempontjából is. |
| --- | --- |

4.7.3.

Ebben a helyi szintű megközelítésben jelen van a nemzetközi szociális és környezeti dömping elleni küzdelem, és így a gazdaság jelentős része kis léptékű áthelyezésének lehetősége is. A hulladékkezelés optimalizálása a helyi és regionális vezetők kezdeményezéseit feltételezi: a szelektív hulladékgyűjtés megszervezését, hulladéklerakók és hulladékválogató telepek létrehozását, javító-viszonteladó-újrafelhasználó hálózatok kialakítását stb. A biohulladékok megfelelő kezelése érdekében egyértelműen a rövid ellátási láncokat kell előnyben részesíteni, a munkahelyteremtés szempontjából is.

| 4.7.4. | E megfontolások alapján az Európai Uniónak is ösztönöznie kell a tagállamokat, hogy hulladékgazdálkodási terveiket fokozatosan fejlesszék a körkörös gazdaság megvalósítását célzó területi tervekké. |
| --- | --- |

4.7.4.

E megfontolások alapján az Európai Uniónak is ösztönöznie kell a tagállamokat, hogy hulladékgazdálkodási terveiket fokozatosan fejlesszék a körkörös gazdaság megvalósítását célzó területi tervekké.

4.8.   A társadalmi-gazdasági hatások kontrollálása

| 4.8.1. | Az Európai Bizottság csomagja, jóllehet összekapcsolja a környezetet (a hulladékkezelést) és a gazdaságot (környezetbarát munkahelyek, cselekvési terv a kkv-k számára), nem vizsgálja szisztematikus módon a következőket:






  — | a hulladékgazdálkodási hierarchia különböző fázisaihoz és különösen a hulladékkezelés megelőzéshez és az újrafelhasználás előkészítéséhez kapcsolódó foglalkoztatási potenciált, |
| --- | --- | --- |

4.8.1.

Az Európai Bizottság csomagja, jóllehet összekapcsolja a környezetet (a hulladékkezelést) és a gazdaságot (környezetbarát munkahelyek, cselekvési terv a kkv-k számára), nem vizsgálja szisztematikus módon a következőket:

—

a hulladékgazdálkodási hierarchia különböző fázisaihoz és különösen a hulladékkezelés megelőzéshez és az újrafelhasználás előkészítéséhez kapcsolódó foglalkoztatási potenciált,

| — | a körkörös gazdaság által létrehívott különböző innovációs fejleményekből (környezettudatos tervezés, ipari szimbiózis, funkcionális vagy a megosztott használaton alapuló gazdaság) adódó foglalkoztatási lehetőségeket, |
| --- | --- |

—

a körkörös gazdaság által létrehívott különböző innovációs fejleményekből (környezettudatos tervezés, ipari szimbiózis, funkcionális vagy a megosztott használaton alapuló gazdaság) adódó foglalkoztatási lehetőségeket,

| — | a körkörös gazdaság fejlődésének következtében esetlegesen kialakuló gazdasági tevékenységek egészségügyi és biztonsági hatásait. |
| --- | --- |

—

a körkörös gazdaság fejlődésének következtében esetlegesen kialakuló gazdasági tevékenységek egészségügyi és biztonsági hatásait.

4.9.   Az ágazati megközelítések kiegészítése

| 4.9.1. | A körkörös gazdaság új stratégiájának többet kellene tennie a hulladékra irányuló ágazati megközelítés alakítása érdekében, az EGSZB pedig a fenntartható építészet mellett más ágazati fejleményeket is szeretne látni. |
| --- | --- |

4.9.1.

A körkörös gazdaság új stratégiájának többet kellene tennie a hulladékra irányuló ágazati megközelítés alakítása érdekében, az EGSZB pedig a fenntartható építészet mellett más ágazati fejleményeket is szeretne látni.

| 4.9.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazati megközelítést ki kell terjeszteni olyan javaslatokra is, amelyek nemcsak a fenntartható élelmiszer-ellátásra és a fenntartható építőiparra vonatkoznak, hanem más ágazatokra, pl. a feldolgozóiparra is. |
| --- | --- |

4.9.2.

Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazati megközelítést ki kell terjeszteni olyan javaslatokra is, amelyek nemcsak a fenntartható élelmiszer-ellátásra és a fenntartható építőiparra vonatkoznak, hanem más ágazatokra, pl. a feldolgozóiparra is.

5.   Specifikus ajánlások a COM(2014) 397 final dokumentumra vonatkozóan

5.1.   Egy kiegészítésre szoruló jogalkotási javaslat

| 5.1.1. | Az EGSZB nagy vonalakban támogatja a módosításokat, amelyek céljai a következők:






  — | a települési hulladék és a csomagolási hulladékok újrafeldolgozási arányának növelése és bizonyos hulladékok hulladéklerakókban való elhelyezésének csökkentése, |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Az EGSZB nagy vonalakban támogatja a módosításokat, amelyek céljai a következők:

—

a települési hulladék és a csomagolási hulladékok újrafeldolgozási arányának növelése és bizonyos hulladékok hulladéklerakókban való elhelyezésének csökkentése,

| — | egy korai előrejelző rendszer bevezetése, amely az újrafeldolgozási célértékek teljesítését hivatott figyelemmel kísérni, |
| --- | --- |

—

egy korai előrejelző rendszer bevezetése, amely az újrafeldolgozási célértékek teljesítését hivatott figyelemmel kísérni,

| — | a kiterjesztett gyártói felelősség minimumkövetelményeinek meghatározása a meghatározások szabványosítása révén, |
| --- | --- |

—

a kiterjesztett gyártói felelősség minimumkövetelményeinek meghatározása a meghatározások szabványosítása révén,

| — | a beszámolási kötelezettségek ésszerűsítése. |
| --- | --- |

—

a beszámolási kötelezettségek ésszerűsítése.

| 5.1.2. | Úgy tűnik azonban, hogy bizonyos kiegészítő opciókat (mint a megelőzésre és az újrafelhasználásra vonatkozó konkrét célértékek meghatározása vagy egyes termékek esetében a kötelező visszavételi rendszerek) eleve kizártak a hatásvizsgálatból. Az Európai Bizottság javaslatai nincsenek tekintettel a hulladékokról szóló keretirányelvben (5) rögzített „hulladékhierarchiára”, amely a következő prioritási sorrendet állapítja meg: hulladékképződés megelőzése, újrahasználatra való előkészítés, újrafeldolgozás, egyéb hasznosítás és ártalmatlanítás. |
| --- | --- |

5.1.2.

Úgy tűnik azonban, hogy bizonyos kiegészítő opciókat (mint a megelőzésre és az újrafelhasználásra vonatkozó konkrét célértékek meghatározása vagy egyes termékek esetében a kötelező visszavételi rendszerek) eleve kizártak a hatásvizsgálatból. Az Európai Bizottság javaslatai nincsenek tekintettel a hulladékokról szóló keretirányelvben (5) rögzített „hulladékhierarchiára”, amely a következő prioritási sorrendet állapítja meg: hulladékképződés megelőzése, újrahasználatra való előkészítés, újrafeldolgozás, egyéb hasznosítás és ártalmatlanítás.

| 5.1.3. | A hulladékokról szóló keretirányelv 9. cikkének c) pontja értelmében az Európai Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, javaslatokat mellékelve a hulladékkeletkezés megelőzésére, valamint a gazdasági növekedés és a hulladékkeletkezés által okozott környezeti hatások közötti összefüggés megszüntetésére vonatkozóan 2020-ig teljesítendő célok meghatározásához szükséges intézkedésekre, a hulladékmegelőzési mutatókkal együtt. Mivel a hulladékkeletkezés megelőzése szerves része a körkörös gazdaságnak, ezt a jelentést a körkörös gazdaságról szóló csomaggal együtt kellett volna benyújtani. A körkörös gazdaságra irányuló jelenlegi intézkedéscsomagot kísérő hatásvizsgálat közli, hogy az átfogó hulladékmegelőzési cél kitűzésének ötletét elutasították, anélkül, hogy részletes elemzés készült volna erről a pontról. |
| --- | --- |

5.1.3.

A hulladékokról szóló keretirányelv 9. cikkének c) pontja értelmében az Európai Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, javaslatokat mellékelve a hulladékkeletkezés megelőzésére, valamint a gazdasági növekedés és a hulladékkeletkezés által okozott környezeti hatások közötti összefüggés megszüntetésére vonatkozóan 2020-ig teljesítendő célok meghatározásához szükséges intézkedésekre, a hulladékmegelőzési mutatókkal együtt. Mivel a hulladékkeletkezés megelőzése szerves része a körkörös gazdaságnak, ezt a jelentést a körkörös gazdaságról szóló csomaggal együtt kellett volna benyújtani. A körkörös gazdaságra irányuló jelenlegi intézkedéscsomagot kísérő hatásvizsgálat közli, hogy az átfogó hulladékmegelőzési cél kitűzésének ötletét elutasították, anélkül, hogy részletes elemzés készült volna erről a pontról.

| 5.1.4. | Hasonlóképpen nem tűnik kellőképpen biztosítottnak a termékek és szolgáltatások környezettudatos tervezése. Ezt a következő eszközökkel lehetne megvalósítani:






  — | specifikus záradékok felvétele a közbeszerzési eljárásokba, |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

Hasonlóképpen nem tűnik kellőképpen biztosítottnak a termékek és szolgáltatások környezettudatos tervezése. Ezt a következő eszközökkel lehetne megvalósítani:

—

specifikus záradékok felvétele a közbeszerzési eljárásokba,

| — | bizonyos termékek kötelező jellegű előnyben részesítése másokkal szemben, |
| --- | --- |

—

bizonyos termékek kötelező jellegű előnyben részesítése másokkal szemben,

| — | annak kötelezővé tétele, hogy a termékek bizonyos százalékban újrafeldolgozott anyagokból álljanak, |
| --- | --- |

—

annak kötelezővé tétele, hogy a termékek bizonyos százalékban újrafeldolgozott anyagokból álljanak,

| — | gazdasági ösztönzők az újrafelhasználható vagy újrafeldolgozott termékekre vonatkozóan (pl. héa-csökkentés), |
| --- | --- |

—

gazdasági ösztönzők az újrafelhasználható vagy újrafeldolgozott termékekre vonatkozóan (pl. héa-csökkentés),

| — | stb. |
| --- | --- |

—

stb.

| 5.1.5. | Az EGSZB úgy véli, hogy a tervezett elavulást egy technológiai, üzleti, szabályozási, oktatási és információs vetülettel is rendelkező stratégia segítségével kell kezelni (6). |
| --- | --- |

5.1.5.

Az EGSZB úgy véli, hogy a tervezett elavulást egy technológiai, üzleti, szabályozási, oktatási és információs vetülettel is rendelkező stratégia segítségével kell kezelni (6).

5.2.   Kiegészítendő célok

| 5.2.1. | A hulladékmegelőzési célok gyakorlatilag a hulladékgazdálkodási hierarchia megfelelő alkalmazásához szükségesek, amint nemrég az Európai Parlament, a Régiók Bizottsága és az Európai Számvevőszék jelentése is rámutatott. Az Európai Bizottságnak a tagállamok által előterjesztett nemzeti megelőzési programokra alapozva kellene kidolgoznia ilyen célokat. |
| --- | --- |

5.2.1.

A hulladékmegelőzési célok gyakorlatilag a hulladékgazdálkodási hierarchia megfelelő alkalmazásához szükségesek, amint nemrég az Európai Parlament, a Régiók Bizottsága és az Európai Számvevőszék jelentése is rámutatott. Az Európai Bizottságnak a tagállamok által előterjesztett nemzeti megelőzési programokra alapozva kellene kidolgoznia ilyen célokat.

| 5.2.2. | A települési hulladéknak a Régiók Bizottsága által javasolt 10 %-os csökkentési célját alaposan ki kell elemezni (7). A háztartási hulladék korlátozásával kapcsolatos nemzeti és regionális tapasztalatokra alapozva meg kell fontolni egy európai szintű korlátozás meghatározását is (évente személyenként kb. 200-300 kg). |
| --- | --- |

5.2.2.

A települési hulladéknak a Régiók Bizottsága által javasolt 10 %-os csökkentési célját alaposan ki kell elemezni (7). A háztartási hulladék korlátozásával kapcsolatos nemzeti és regionális tapasztalatokra alapozva meg kell fontolni egy európai szintű korlátozás meghatározását is (évente személyenként kb. 200-300 kg).

| 5.2.3. | A települési hulladékot (hulladékokról szóló irányelv 3. cikk) szigorúan háztartási hulladékként kell meghatározni, és a szerepek és felelősségi körök egyértelmű meghatározása érdekében nem szabad kiterjeszteni azt a kereskedelmi és ipari, valamint a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek keretében gyűjtött hulladékra. |
| --- | --- |

5.2.3.

A települési hulladékot (hulladékokról szóló irányelv 3. cikk) szigorúan háztartási hulladékként kell meghatározni, és a szerepek és felelősségi körök egyértelmű meghatározása érdekében nem szabad kiterjeszteni azt a kereskedelmi és ipari, valamint a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek keretében gyűjtött hulladékra.

| 5.2.4. | A kereskedelmi és ipari hulladékot olyan hulladékként kell meghatározni, amely nem minősül háztartási hulladéknak, hogy külön újrafeldolgozási célkitűzést lehessen meghatározni rá vonatkozóan. |
| --- | --- |

5.2.4.

A kereskedelmi és ipari hulladékot olyan hulladékként kell meghatározni, amely nem minősül háztartási hulladéknak, hogy külön újrafeldolgozási célkitűzést lehessen meghatározni rá vonatkozóan.

| 5.2.5. | A feltöltési műveleteket nem szabad kizárólagosan „hasznosítási” műveletként meghatározni, és ezt a technológiát nem szabad alkalmazni veszélyes hulladékra, hanem az építési és bontási hulladékokra kell korlátozni (hulladékokról szóló irányelv 3. cikk). |
| --- | --- |

5.2.5.

A feltöltési műveleteket nem szabad kizárólagosan „hasznosítási” műveletként meghatározni, és ezt a technológiát nem szabad alkalmazni veszélyes hulladékra, hanem az építési és bontási hulladékokra kell korlátozni (hulladékokról szóló irányelv 3. cikk).

| 5.2.6. | Az élelmiszer-pazarlásra korlátozódó megelőzési célra tett bizottsági javaslatnak magában kell foglalnia egy, a csomagolás csökkentésére irányuló célkitűzést, vagy össze kell kapcsolni vele. |
| --- | --- |

5.2.6.

Az élelmiszer-pazarlásra korlátozódó megelőzési célra tett bizottsági javaslatnak magában kell foglalnia egy, a csomagolás csökkentésére irányuló célkitűzést, vagy össze kell kapcsolni vele.

| 5.2.7. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a szakpolitikai csomagot egészítsék ki olyan intézkedésekkel, amelyek kifejezetten a használt termékek újrahasználatra való előkészítését támogatják. Ha az újrahasználatra való előkészítést az újrafeldolgozással azonos szinten kezeljük – ahogy az Európai Bizottság teszi ezt az újrafeldolgozásra vonatkozó célok esetében –, az azt jelenti, hogy nem tartjuk be a hulladékhierarchiát. A termékek vagy összetevőik modernizálása nemcsak a termékek és anyagok hatékonyabb felhasználására ad jelentős lehetőségeket, hanem a helyi és regionális szintű munkahelyteremtésre is. Ezenkívül az újrahasználatra való előkészítést (például a csomagolás és az elektromos/elektronikus berendezések, sőt más termékek, köztük játékszerek és pelenkák újrahasználatra való előkészítését) nem szabad ugyanúgy kezelni, mint az újrafeldolgozást: külön célkitűzést (például 5 % körülit) kell alkalmazni. |
| --- | --- |

5.2.7.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a szakpolitikai csomagot egészítsék ki olyan intézkedésekkel, amelyek kifejezetten a használt termékek újrahasználatra való előkészítését támogatják. Ha az újrahasználatra való előkészítést az újrafeldolgozással azonos szinten kezeljük – ahogy az Európai Bizottság teszi ezt az újrafeldolgozásra vonatkozó célok esetében –, az azt jelenti, hogy nem tartjuk be a hulladékhierarchiát. A termékek vagy összetevőik modernizálása nemcsak a termékek és anyagok hatékonyabb felhasználására ad jelentős lehetőségeket, hanem a helyi és regionális szintű munkahelyteremtésre is. Ezenkívül az újrahasználatra való előkészítést (például a csomagolás és az elektromos/elektronikus berendezések, sőt más termékek, köztük játékszerek és pelenkák újrahasználatra való előkészítését) nem szabad ugyanúgy kezelni, mint az újrafeldolgozást: külön célkitűzést (például 5 % körülit) kell alkalmazni.

| 5.2.8. | A jogszabályjavaslat előirányozza, hogy 2030-ig a települési hulladék 70 %-át, illetve a csomagolási hulladékok 80 %-át újrahasznosítsák vagy újrafeldolgozzák; 2025-től a hulladéklerakók ne fogadják az újrafeldolgozható hulladékot; továbbá a képződő élelmiszer-hulladék mennyisége 2025-ig 30 %-kal csökkenjen. Ezek a célkitűzések alapvető fontosságúak, és be kell tartani őket. |
| --- | --- |

5.2.8.

A jogszabályjavaslat előirányozza, hogy 2030-ig a települési hulladék 70 %-át, illetve a csomagolási hulladékok 80 %-át újrahasznosítsák vagy újrafeldolgozzák; 2025-től a hulladéklerakók ne fogadják az újrafeldolgozható hulladékot; továbbá a képződő élelmiszer-hulladék mennyisége 2025-ig 30 %-kal csökkenjen. Ezek a célkitűzések alapvető fontosságúak, és be kell tartani őket.

| 5.2.9. | A célkitűzéseknek a gazdasági szereplők által megvalósított üzleti modellek szerves részét kell képezniük (különösen a csomagolási és a kereskedelmi ágazatokban), és a gazdasági szereplőknek kell megtalálniuk a célok eléréshez leghatékonyabb módszert. Elengedhetetlen azonban annak biztosítása, hogy ez a szükséges átmenet más, ugyanilyen lényeges elvekkel és kritériumokkal összhangban történjen. A legnagyobb figyelmet az érintett munkavállalók munkakörülményeire, valamint a rájuk vonatkozó egészségügyi és biztonsági előírásokra kell fordítani. A nehéz munkakörülmények és bizonytalan foglalkoztatási helyzet, valamint a fennálló egészségügyi és biztonsági kockázatok miatt a csomagolási és hulladékgazdálkodási ágazatok igen sérülékenyek. Meg kell tenni a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy ezeket az ambiciózus célkitűzéseket a munkakörülmények romlása nélkül, sőt, a munkakörülmények javulásával lehessen elérni (8). |
| --- | --- |

5.2.9.

A célkitűzéseknek a gazdasági szereplők által megvalósított üzleti modellek szerves részét kell képezniük (különösen a csomagolási és a kereskedelmi ágazatokban), és a gazdasági szereplőknek kell megtalálniuk a célok eléréshez leghatékonyabb módszert. Elengedhetetlen azonban annak biztosítása, hogy ez a szükséges átmenet más, ugyanilyen lényeges elvekkel és kritériumokkal összhangban történjen. A legnagyobb figyelmet az érintett munkavállalók munkakörülményeire, valamint a rájuk vonatkozó egészségügyi és biztonsági előírásokra kell fordítani. A nehéz munkakörülmények és bizonytalan foglalkoztatási helyzet, valamint a fennálló egészségügyi és biztonsági kockázatok miatt a csomagolási és hulladékgazdálkodási ágazatok igen sérülékenyek. Meg kell tenni a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy ezeket az ambiciózus célkitűzéseket a munkakörülmények romlása nélkül, sőt, a munkakörülmények javulásával lehessen elérni (8).

| 5.2.10. | Létre kell hozni egy finanszírozási keretet a helyi önkormányzatok számára: a gazdasági körülményeknek lehetővé kell tenniük, hogy a helyi önkormányzatok a szükséges finanszírozáshoz hozzájutva elérhessék a kitűzött célokat. Ha az önkormányzatok lehetőségei korlátozottak az államadósságra vonatkozó szigorú szabályok miatt, akkor minden további szükséges beruházás – például a hulladékgazdálkodás terén – elkerülhetetlenül csökkenti a más kulcsfontosságú tevékenységekre fordított kiadásokat. A politikai keretnek garantálnia kell a megfelelő pénzügyi keretet, szükség esetén olyan specifikus költségvetési keret segítségével, mint az EU strukturális alapjai és az Európa 2020-ra rendelkezésre álló pénzösszeg. |
| --- | --- |

5.2.10.

Létre kell hozni egy finanszírozási keretet a helyi önkormányzatok számára: a gazdasági körülményeknek lehetővé kell tenniük, hogy a helyi önkormányzatok a szükséges finanszírozáshoz hozzájutva elérhessék a kitűzött célokat. Ha az önkormányzatok lehetőségei korlátozottak az államadósságra vonatkozó szigorú szabályok miatt, akkor minden további szükséges beruházás – például a hulladékgazdálkodás terén – elkerülhetetlenül csökkenti a más kulcsfontosságú tevékenységekre fordított kiadásokat. A politikai keretnek garantálnia kell a megfelelő pénzügyi keretet, szükség esetén olyan specifikus költségvetési keret segítségével, mint az EU strukturális alapjai és az Európa 2020-ra rendelkezésre álló pénzösszeg.

| 5.2.11. | Az élelmiszer-pazarlás csökkentését illetően nem szabad feláldozni az élelmiszer-biztonságot, és biztosítani kell a fogyasztóvédelmi előírásokkal való összhangot. Ennek kapcsán be kell vonni fogyasztóvédelmi szervezeteket és élelmiszer-biztonsági testületeket, és konzultálni kell velük. |
| --- | --- |

5.2.11.

Az élelmiszer-pazarlás csökkentését illetően nem szabad feláldozni az élelmiszer-biztonságot, és biztosítani kell a fogyasztóvédelmi előírásokkal való összhangot. Ennek kapcsán be kell vonni fogyasztóvédelmi szervezeteket és élelmiszer-biztonsági testületeket, és konzultálni kell velük.

| 5.2.12. | Az élelmiszer-hulladékok esetében olyan szerves nyersanyagokról van szó, amelyeket lehetőleg nagy tömegben vagy fel kell dolgozni, vagy változatlan állapotban vissza kell juttatni a mezőgazdasági termelésbe. Bizonyos fajta élelmiszer-hulladékok jellegükből adódóan különösen alkalmasak az újrafeldolgozásra, vagy állateledelként, vagy pedig a talaj termékenységének javítására. Erre jelenleg számos korlátozó előírás miatt nincs lehetőség. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg, célszerűek-e ezek a korlátozások. |
| --- | --- |

5.2.12.

Az élelmiszer-hulladékok esetében olyan szerves nyersanyagokról van szó, amelyeket lehetőleg nagy tömegben vagy fel kell dolgozni, vagy változatlan állapotban vissza kell juttatni a mezőgazdasági termelésbe. Bizonyos fajta élelmiszer-hulladékok jellegükből adódóan különösen alkalmasak az újrafeldolgozásra, vagy állateledelként, vagy pedig a talaj termékenységének javítására. Erre jelenleg számos korlátozó előírás miatt nincs lehetőség. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg, célszerűek-e ezek a korlátozások.

6.   Részletes megjegyzések a COM(2014) 445 final dokumentumról

| 6.1. | Az építőiparban rejlő erőforrás-hatékony lehetőségekről szóló közlemény célja annak elősegítése, hogy a teljes életciklus során csökkenjen az ágazat általános környezeti hatása. Számos mutatót javasol az épületek környezeti hatásának értékelésére, hogy a tervezők, a gyártók, a vállalkozók, a hatóságok és a felhasználók megalapozott döntéseket hozhassanak. Elengedhetetlen a mutatók átlátható rendszere, különösen a szabványosított statisztikák és az összehasonlítható, felhasználóbarát mutatók. |
| --- | --- |

6.1.

Az építőiparban rejlő erőforrás-hatékony lehetőségekről szóló közlemény célja annak elősegítése, hogy a teljes életciklus során csökkenjen az ágazat általános környezeti hatása. Számos mutatót javasol az épületek környezeti hatásának értékelésére, hogy a tervezők, a gyártók, a vállalkozók, a hatóságok és a felhasználók megalapozott döntéseket hozhassanak. Elengedhetetlen a mutatók átlátható rendszere, különösen a szabványosított statisztikák és az összehasonlítható, felhasználóbarát mutatók.

| 6.2. | A körkörös gazdaságról szóló csomagnak tartalmaznia kellene megfelelő, a keresleten alapuló ösztönző intézkedéseket is, amelyek lehetőséget teremtenének a másodlagos nyersanyagok önellátó piacának létrejöttére (például egy bizonyos mennyiségű újrafeldolgozott anyagot tartalmazó termékek). Olyan helyzetet kell teremteni, hogy a hulladékokat nagy piaci likviditású nyersanyagként kezeljék, és gazdasági, humán és környezeti szempontból is megfelelő ár alakuljon ki. Ez a legjobb ösztönző a hulladékgyűjtéshez. |
| --- | --- |

6.2.

A körkörös gazdaságról szóló csomagnak tartalmaznia kellene megfelelő, a keresleten alapuló ösztönző intézkedéseket is, amelyek lehetőséget teremtenének a másodlagos nyersanyagok önellátó piacának létrejöttére (például egy bizonyos mennyiségű újrafeldolgozott anyagot tartalmazó termékek). Olyan helyzetet kell teremteni, hogy a hulladékokat nagy piaci likviditású nyersanyagként kezeljék, és gazdasági, humán és környezeti szempontból is megfelelő ár alakuljon ki. Ez a legjobb ösztönző a hulladékgyűjtéshez.

6.3.   A termékek osztályozásának kihívásai – a sorozatos kárigények veszélyének megelőzése

| 6.3.1. | A sorozatos kárigények megelőzése jelentős kihívás a biztosítótársaságok számára: egy olyan termék hibája, amelyből több tízezer példány készült, közvetett és közvetlen módon több tíz-, sőt több százmillió eurónyi javítási költséget eredményezhet. Az elmúlt húsz évben például sorozatos kárigényeket eredményezett egy adott építőipari termék különböző elemei közötti vegyi inkompatibilitás. |
| --- | --- |

6.3.1.

A sorozatos kárigények megelőzése jelentős kihívás a biztosítótársaságok számára: egy olyan termék hibája, amelyből több tízezer példány készült, közvetett és közvetlen módon több tíz-, sőt több százmillió eurónyi javítási költséget eredményezhet. Az elmúlt húsz évben például sorozatos kárigényeket eredményezett egy adott építőipari termék különböző elemei közötti vegyi inkompatibilitás.

| 6.3.2. | Az ilyen típusú sorozatos kárigényt általában egy olyan reakció eredményezi, amely külső paraméterekkel (mint például nedvesség vagy hőmérséklet) való interakciót követően alakul ki bizonyos idő elteltével. Egyes ilyen kárigények olyan importált termékekhez is kapcsolódhatnak, amelyeknek egyes jellemzőit nem tüntették fel megfelelően. |
| --- | --- |

6.3.2.

Az ilyen típusú sorozatos kárigényt általában egy olyan reakció eredményezi, amely külső paraméterekkel (mint például nedvesség vagy hőmérséklet) való interakciót követően alakul ki bizonyos idő elteltével. Egyes ilyen kárigények olyan importált termékekhez is kapcsolódhatnak, amelyeknek egyes jellemzőit nem tüntették fel megfelelően.

| 6.3.3. | Az építőanyagok előállítása során nem feltétlenül jelent akadályt az újrafeldolgozott anyagok felhasználása. Az újrafeldolgozandó anyag fizikai vagy kémiai tulajdonságainak teljes körű ismerete azonban elengedhetetlenül fontos ahhoz, hogy az újrahasználat során megelőzzük az inkompatibilitásból adódó kockázatokat. A nehézséget az újrafeldolgozandó anyag megfelelő meghatározása és besorolása jelenti, valamint annak biztosítása, hogy az egyes gyártási tételekben ne legyenek eltérések az újrahasználandó termékek között. |
| --- | --- |

6.3.3.

Az építőanyagok előállítása során nem feltétlenül jelent akadályt az újrafeldolgozott anyagok felhasználása. Az újrafeldolgozandó anyag fizikai vagy kémiai tulajdonságainak teljes körű ismerete azonban elengedhetetlenül fontos ahhoz, hogy az újrahasználat során megelőzzük az inkompatibilitásból adódó kockázatokat. A nehézséget az újrafeldolgozandó anyag megfelelő meghatározása és besorolása jelenti, valamint annak biztosítása, hogy az egyes gyártási tételekben ne legyenek eltérések az újrahasználandó termékek között.

| 6.3.4. | A hulladékokról szóló intézkedéscsomag felülvizsgálata egyedülálló lehetőséget kínál arra, hogy az erőforrás-hatékonyság ösztönzése érdekében elfogadjuk és alkalmazzuk a többszörös újrafeldolgozás elvét. Többszörös újrafeldolgozás akkor történik, ha az anyagok az újrafeldolgozás folyamata során szerkezetileg nem mennek tönkre (tehát tartós anyagok esetén alkalmazható), hanem a körkörös gazdaságot erősítve újra és újra használatba vonhatók, biztosítva, hogy a funkcionális anyagok ne vesszenek kárba, és ne kerüljenek szemétégetőbe vagy -lerakóba. A tartós anyagok így a társadalom számára örökösen rendelkezésre álló erőforrást jelentenek. |
| --- | --- |

6.3.4.

A hulladékokról szóló intézkedéscsomag felülvizsgálata egyedülálló lehetőséget kínál arra, hogy az erőforrás-hatékonyság ösztönzése érdekében elfogadjuk és alkalmazzuk a többszörös újrafeldolgozás elvét. Többszörös újrafeldolgozás akkor történik, ha az anyagok az újrafeldolgozás folyamata során szerkezetileg nem mennek tönkre (tehát tartós anyagok esetén alkalmazható), hanem a körkörös gazdaságot erősítve újra és újra használatba vonhatók, biztosítva, hogy a funkcionális anyagok ne vesszenek kárba, és ne kerüljenek szemétégetőbe vagy -lerakóba. A tartós anyagok így a társadalom számára örökösen rendelkezésre álló erőforrást jelentenek.

| 6.3.5. | Egy az építőanyagok első életciklusára vonatkozó nyomonkövethetőségi rendszer megvalósítása megkönnyítené az újrafelhasználás kezelését; szabályokat kellene kidolgozni az anyagok osztályozására jövőbeli felhasználásuknak megfelelően, a nagyfokú biológiai lebonthatóságra, valamint minőségi szabványok bevezetésére összpontosítva. |
| --- | --- |

6.3.5.

Egy az építőanyagok első életciklusára vonatkozó nyomonkövethetőségi rendszer megvalósítása megkönnyítené az újrafelhasználás kezelését; szabályokat kellene kidolgozni az anyagok osztályozására jövőbeli felhasználásuknak megfelelően, a nagyfokú biológiai lebonthatóságra, valamint minőségi szabványok bevezetésére összpontosítva.

| 6.4. | Az Európai Bizottságnak fontolóra kellene vennie kötelező rendelkezések és szankciók bevezetését annak elkerülése érdekében, hogy a nemkívánatossá vált anyagokat dömpingszerűen exportálják az EU-n kívülre. |
| --- | --- |

6.4.

Az Európai Bizottságnak fontolóra kellene vennie kötelező rendelkezések és szankciók bevezetését annak elkerülése érdekében, hogy a nemkívánatossá vált anyagokat dömpingszerűen exportálják az EU-n kívülre.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/

1

(2)  Lásd e Hivatalos Lap 99. oldalát.

2

(3)  COM(2014) 398 final, 3. o.

3

(4)  HL C 191., 2012.6.29., 6. o.

4

(5)  HL L 312., 2008.11.22., 3. o.

5

(6)  HL C 67., 2014.3.6., 23. o.

6

(7)  http://cor.europa.eu/en/news/regional/Pages/cities-and-regions-eu-waste.aspx

7

(8)  A hulladékgazdálkodással kapcsolatos részletes megjegyzéseket lásd az Európai Szakszervezeti Intézet (ETUI) által kiadott HesaMag 2014/9. számát: http://www.etui.org/en/Topics/Health-Safety/HesaMag

8

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/99

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Zöld cselekvési terv a kkv-k számára a környezeti kihívások üzleti lehetőséggé formálásának lehetővé tételéről

(COM(2014) 440 final),

valamint A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „Zöld foglalkoztatás” kezdeményezés: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása

(COM(2014) 446 final)

(2015/C 230/15)

| Előadó: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Előadó:

Antonello PEZZINI

2014. július 16-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Zöld cselekvési terv a kkv-k számára a környezeti kihívások üzleti lehetőséggé formálásának lehetővé tételéről

COM(2014) 440 final,

valamint

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „Zöld foglalkoztatás” kezdeményezés: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása

COM(2014) 446 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2014. november 12-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 135 szavazattal 1 ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) fontosnak tartja az európai körkörös gazdaság perspektíváját az EU rendszerszintű versenyképessége szempontjából, feltéve, hogy közös európai stratégiai vízióra támaszkodik, amelyben aktívan részt vesz a munka világa, a kormányok, a munkaadók és a munkavállalók, a fogyasztók, valamint a különféle szintű jogalkotó és szabályozó hatóságok. |
| --- | --- |

1.1.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) fontosnak tartja az európai körkörös gazdaság perspektíváját az EU rendszerszintű versenyképessége szempontjából, feltéve, hogy közös európai stratégiai vízióra támaszkodik, amelyben aktívan részt vesz a munka világa, a kormányok, a munkaadók és a munkavállalók, a fogyasztók, valamint a különféle szintű jogalkotó és szabályozó hatóságok.

| 1.2. | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a körkörös gazdaságra történő áttérés kedvező perspektívákat nyithat az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához: a növekedés motorjává válhat, továbbá új zöld munkahelyeket és készségeket hozhat létre, megerősítve a természeti erőforrások fenntartható módon történő kezelésének képességét egy fenntartható és versenyképes gazdaságban. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a körkörös gazdaságra történő áttérés kedvező perspektívákat nyithat az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához: a növekedés motorjává válhat, továbbá új zöld munkahelyeket és készségeket hozhat létre, megerősítve a természeti erőforrások fenntartható módon történő kezelésének képességét egy fenntartható és versenyképes gazdaságban.

| 1.3. | Az EGSZB egy részvételen alapuló európai előrejelzési elemzési gyakorlat kezdeményezését sürgeti, amely konkrétan meghatározná az összes állami és magánszereplő közös elképzelését annak érdekében, hogy uniós, nemzeti és regionális szinten koherens, hatékony szakpolitikákat és eszközöket dolgozzanak ki a körkörös gazdaságra történő konszenzusos átállás, valamint a környezetbarát innovációra vonatkozó menetrend konkrét ösztönzése céljából. Támogatni kellene a körkörös gazdasági modellre való átállást népszerűsítő civil társadalmi hálózatokat. Az EGSZB aktívan ösztönözhetné az ilyen hálózatokat, és megvizsgálhatná egy olyan európai platform létrehozásának és irányításának a lehetőségét is, amely a körkörös gazdasággal foglalkozik. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB egy részvételen alapuló európai előrejelzési elemzési gyakorlat kezdeményezését sürgeti, amely konkrétan meghatározná az összes állami és magánszereplő közös elképzelését annak érdekében, hogy uniós, nemzeti és regionális szinten koherens, hatékony szakpolitikákat és eszközöket dolgozzanak ki a körkörös gazdaságra történő konszenzusos átállás, valamint a környezetbarát innovációra vonatkozó menetrend konkrét ösztönzése céljából. Támogatni kellene a körkörös gazdasági modellre való átállást népszerűsítő civil társadalmi hálózatokat. Az EGSZB aktívan ösztönözhetné az ilyen hálózatokat, és megvizsgálhatná egy olyan európai platform létrehozásának és irányításának a lehetőségét is, amely a körkörös gazdasággal foglalkozik.

| 1.4. | Az EGSZB ugyanakkor nagyon fontosnak tartja, hogy strukturált párbeszédet kezdjenek az egyes ágazatokkal, amelyekben a kutatómunkát támogató, útmutató szerepet játszó és a legfenntarthatóbb gyakorlatokban rejlő lehetőségeket bemutató kísérleti projekteket lehetne indítani a fogyasztói szervezetek, a kis- és középvállalkozások és a szociális gazdaság teljes körű részvételével. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB ugyanakkor nagyon fontosnak tartja, hogy strukturált párbeszédet kezdjenek az egyes ágazatokkal, amelyekben a kutatómunkát támogató, útmutató szerepet játszó és a legfenntarthatóbb gyakorlatokban rejlő lehetőségeket bemutató kísérleti projekteket lehetne indítani a fogyasztói szervezetek, a kis- és középvállalkozások és a szociális gazdaság teljes körű részvételével.

| 1.5. | Az EGSZB szerint költség-haszon elemzésre van szükség annak kiderítése végett, hogy mely szereplőkre hárulhatnak a gyártó, a kereskedelmi, a forgalmazó és a fogyasztási ágazat rendszerszintű átállásából adódó terhek, ezenkívül a tervezett elavulás rendszeréről új felhasználási és fogyasztási módokra kell átállni olyan termékek és összetevők kedvéért, amelyek minél további megőrzik hozzáadott értéküket és újrahasznosítási lehetőségüket. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB szerint költség-haszon elemzésre van szükség annak kiderítése végett, hogy mely szereplőkre hárulhatnak a gyártó, a kereskedelmi, a forgalmazó és a fogyasztási ágazat rendszerszintű átállásából adódó terhek, ezenkívül a tervezett elavulás rendszeréről új felhasználási és fogyasztási módokra kell átállni olyan termékek és összetevők kedvéért, amelyek minél további megőrzik hozzáadott értéküket és újrahasznosítási lehetőségüket.

| 1.6. | Az EGSZB szerint az új körkörös gazdasági modellre való átállást, amely tartalmazza az újrafeldolgozást és az „újrafogyasztást” is, nem lehet különválasztani a „szociálisan felelős régiókkal” összefüggő módszerek általános elterjesztésétől, amelyek lehetővé teszik egy közös innovációs és részvételi kultúra kialakítását. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB szerint az új körkörös gazdasági modellre való átállást, amely tartalmazza az újrafeldolgozást és az „újrafogyasztást” is, nem lehet különválasztani a „szociálisan felelős régiókkal” összefüggő módszerek általános elterjesztésétől, amelyek lehetővé teszik egy közös innovációs és részvételi kultúra kialakítását.

| 1.7. | Az EGSZB azt kéri, hogy az EU tegye lehetővé, hogy előre megállapított kritériumok alapján jelentős számú, pontosan meghatározott támogatott innovációs zónát jelöljenek ki – intelligens városok, vámszabad területen fekvő kikötők, helyi klaszterek, zöld New Deal –, ahol ki lehetne kísérletezni a körkörös gazdaságra történő átállás folyamatát, felhasználva az európai eszközök, például a Polgármesterek Szövetsége pozitív tapasztalatait is. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB azt kéri, hogy az EU tegye lehetővé, hogy előre megállapított kritériumok alapján jelentős számú, pontosan meghatározott támogatott innovációs zónát jelöljenek ki – intelligens városok, vámszabad területen fekvő kikötők, helyi klaszterek, zöld New Deal –, ahol ki lehetne kísérletezni a körkörös gazdaságra történő átállás folyamatát, felhasználva az európai eszközök, például a Polgármesterek Szövetsége pozitív tapasztalatait is.

| 1.8. | Az EGSZB ezért kedvezően fogadja a kkv-k számára készített zöld cselekvési tervről, valamint a „zöld foglalkoztatás” kezdeményezésről szóló javaslatot, ugyanakkor sajnálja a konkrét fellépések és a kkv-knak szóló gyakorlati útmutatások hiányát azzal kapcsolatban, hogy miként működjenek fenntarthatóbb és környezetbarátabb módon. Kéri továbbá, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elv kerüljön a cselekvési terv középpontjába, az európai kisvállalkozói intézkedéscsomaggal összhangban. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB ezért kedvezően fogadja a kkv-k számára készített zöld cselekvési tervről, valamint a „zöld foglalkoztatás” kezdeményezésről szóló javaslatot, ugyanakkor sajnálja a konkrét fellépések és a kkv-knak szóló gyakorlati útmutatások hiányát azzal kapcsolatban, hogy miként működjenek fenntarthatóbb és környezetbarátabb módon. Kéri továbbá, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elv kerüljön a cselekvési terv középpontjába, az európai kisvállalkozói intézkedéscsomaggal összhangban.

| 1.9. | Az EGSZB különösen fontosnak tartja a szociális partnerek és a civil társadalom aktív szerepét a fenntartható fejlődésre irányuló nemzeti politikák kidolgozásában, alkalmazásában és nyomon követésében, továbbá a környezetvédelmi szempontból magas szinten fenntartható, sok vállalkozást létrehozó és számos zöld munkahelyet teremtő körkörös gazdaságra történő átállás során. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB különösen fontosnak tartja a szociális partnerek és a civil társadalom aktív szerepét a fenntartható fejlődésre irányuló nemzeti politikák kidolgozásában, alkalmazásában és nyomon követésében, továbbá a környezetvédelmi szempontból magas szinten fenntartható, sok vállalkozást létrehozó és számos zöld munkahelyet teremtő körkörös gazdaságra történő átállás során.

| 1.10. | Az EGSZB szerint a „zöld” készségekkel kapcsolatos jelenlegi hiányok megszüntetésére javasolt intézkedéseket meg kell erősíteni a strukturális alapok – mindenekelőtt az Európai Szociális Alap, a Regionális Fejlesztési Alap, valamint a mezőgazdasági és halászati alapok – révén és az innovációs alapok, például a Horizont 2020, a COSME és a LIFE, továbbá az EKB zöld mikrofinanszírozásra irányuló eszközei segítségével. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB szerint a „zöld” készségekkel kapcsolatos jelenlegi hiányok megszüntetésére javasolt intézkedéseket meg kell erősíteni a strukturális alapok – mindenekelőtt az Európai Szociális Alap, a Regionális Fejlesztési Alap, valamint a mezőgazdasági és halászati alapok – révén és az innovációs alapok, például a Horizont 2020, a COSME és a LIFE, továbbá az EKB zöld mikrofinanszírozásra irányuló eszközei segítségével.

| 1.10.1. | Szintén szükség lenne még a következőkre:






  — | a fenntartható és nem kihelyezhető munkahelyek valódi számszerűsítése, |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

Szintén szükség lenne még a következőkre:

—

a fenntartható és nem kihelyezhető munkahelyek valódi számszerűsítése,

| — | a folyamat méltányosságának és fenntarthatóságának megőrzése, egy közös stratégiai vízió keretébe illeszkedő, több szinten strukturált társadalmi párbeszéd révén elkerülve a szegénység és az energiaszegénység kockázatait, |
| --- | --- |

—

a folyamat méltányosságának és fenntarthatóságának megőrzése, egy közös stratégiai vízió keretébe illeszkedő, több szinten strukturált társadalmi párbeszéd révén elkerülve a szegénység és az energiaszegénység kockázatait,

| — | a szociális partnerekkel közösen végzett figyelemfelkeltési és iránymutatási tevékenység, |
| --- | --- |

—

a szociális partnerekkel közösen végzett figyelemfelkeltési és iránymutatási tevékenység,

| — | szoros interakció garantálása a munka, illetve az oktatás és a képzés világa között, a szociális partnerek bevonásával. |
| --- | --- |

—

szoros interakció garantálása a munka, illetve az oktatás és a képzés világa között, a szociális partnerek bevonásával.

| 1.11. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy az európai körkörös gazdaságra történő konszenzusos, részvételen alapuló átállás számos lehetőséget nyithat a mikro-, kis- és középvállalkozások és a szociális gazdaság előtt, és a növekedés jelentős motorjává válhat a belső és a nemzetközi piacon egyaránt. Ezzel kapcsolatban a következőket kell kiemelt fontossággal kezelni:






  — | a vállalkozás környezetvédelmi ellenőrzésére vonatkozó önkéntes mechanizmus erősítése és általánossá tétele, |
| --- | --- | --- |

1.11.

Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy az európai körkörös gazdaságra történő konszenzusos, részvételen alapuló átállás számos lehetőséget nyithat a mikro-, kis- és középvállalkozások és a szociális gazdaság előtt, és a növekedés jelentős motorjává válhat a belső és a nemzetközi piacon egyaránt. Ezzel kapcsolatban a következőket kell kiemelt fontossággal kezelni:

—

a vállalkozás környezetvédelmi ellenőrzésére vonatkozó önkéntes mechanizmus erősítése és általánossá tétele,

| — | a hitelhez jutás bővítése, különösen garanciarendszerek révén, |
| --- | --- |

—

a hitelhez jutás bővítése, különösen garanciarendszerek révén,

| — | a mikro- és minivállalkozások ökoinnovációjának finanszírozása, mindenekelőtt a rendszerszintű ökoinnováció bemutató projektjeinek keretében, |
| --- | --- |

—

a mikro- és minivállalkozások ökoinnovációjának finanszírozása, mindenekelőtt a rendszerszintű ökoinnováció bemutató projektjeinek keretében,

| — | a vállalkozói képzés és a vállalkozásoknál működő mentori rendszer fejlesztése, |
| --- | --- |

—

a vállalkozói képzés és a vállalkozásoknál működő mentori rendszer fejlesztése,

| — | az anyagok, összetevők és köztes termékek körkörös uniós piacának támogatása, többek között egy körkörös eBay segítségével az európai és nemzetközi műszaki és szabályozási normák alapján azért is, hogy stabilizáljuk Európában azokat az elsődleges és másodlagos erőforrásokat, amelyek az ellátás és a kereskedelmi mérlegek biztonságának értékes elemeit képezhetik. |
| --- | --- |

—

az anyagok, összetevők és köztes termékek körkörös uniós piacának támogatása, többek között egy körkörös eBay segítségével az európai és nemzetközi műszaki és szabályozási normák alapján azért is, hogy stabilizáljuk Európában azokat az elsődleges és másodlagos erőforrásokat, amelyek az ellátás és a kereskedelmi mérlegek biztonságának értékes elemeit képezhetik.

| 1.12. | Az EGSZB meggyőződése, hogy a körkörös gazdaságra történő átállást erőteljes támogatásban kell részesíteni, különösen az európai kontinensen. Ezért a következőkre lenne szükség:






  — | a fenntartható, intelligens és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálatakor figyelembe kellene venni ezt az integrált politikai megközelítést a gazdasági és foglalkoztatási lehetőségek kiaknázása céljából, |
| --- | --- | --- |

1.12.

Az EGSZB meggyőződése, hogy a körkörös gazdaságra történő átállást erőteljes támogatásban kell részesíteni, különösen az európai kontinensen. Ezért a következőkre lenne szükség:

—

a fenntartható, intelligens és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálatakor figyelembe kellene venni ezt az integrált politikai megközelítést a gazdasági és foglalkoztatási lehetőségek kiaknázása céljából,

| — | a figyelem középpontjába kell állítani az új elképzeléseket, illetve a kiemelkedően innovatív és a gyakorlati technológiai megoldásokra képes ágazatokat, melyek egyrészt ki tudják használni a létező technológiákat, másrészt pedig integrálni tudják a társadalmilag fenntartható innovációkat, |
| --- | --- |

—

a figyelem középpontjába kell állítani az új elképzeléseket, illetve a kiemelkedően innovatív és a gyakorlati technológiai megoldásokra képes ágazatokat, melyek egyrészt ki tudják használni a létező technológiákat, másrészt pedig integrálni tudják a társadalmilag fenntartható innovációkat,

| — | a tiltásokon alapuló politikai-jogalkotói megközelítésről minden – közösségi, nemzeti és területi – szinten át kell térni a proaktív megközelítésre, többek között egy a körkörös gazdaságról, a foglalkoztatásról és az uniós növekedésről szóló fehér könyv szükséges kidolgozása révén, amely átfogja az eszközök és az érintett politikák összességét. |
| --- | --- |

—

a tiltásokon alapuló politikai-jogalkotói megközelítésről minden – közösségi, nemzeti és területi – szinten át kell térni a proaktív megközelítésre, többek között egy a körkörös gazdaságról, a foglalkoztatásról és az uniós növekedésről szóló fehér könyv szükséges kidolgozása révén, amely átfogja az eszközök és az érintett politikák összességét.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A körkörös gazdaság koncepcióját, amely ellentétes a lineáris gazdaságéval (kiválasztani, előállítani, felhasználni, eldobni), a fenntartható növekedés szükségessége indokolja. Az a célja, hogy a termékek minél tovább megőrizzék hozzáadott értéküket, és hogy összetevőiket maximálisan újra lehessen hasznosítani a termelési ciklusban, aminek nyomán egyre kisebb mennyiségű hulladék termelődik és kerül ártalmatlanításra, továbbá csökken a környezetre gyakorolt nyomás. |
| --- | --- |

2.1.

A körkörös gazdaság koncepcióját, amely ellentétes a lineáris gazdaságéval (kiválasztani, előállítani, felhasználni, eldobni), a fenntartható növekedés szükségessége indokolja. Az a célja, hogy a termékek minél tovább megőrizzék hozzáadott értéküket, és hogy összetevőiket maximálisan újra lehessen hasznosítani a termelési ciklusban, aminek nyomán egyre kisebb mennyiségű hulladék termelődik és kerül ártalmatlanításra, továbbá csökken a környezetre gyakorolt nyomás.

| 2.2. | McKinsey szerint a kitermelés, előállítás, fogyasztás és hulladékártalmatlanítás alkotta lineáris ciklus végére a források 60–80 %-a kárba vész. Egy olyan világban, ahol 3 milliárd fogyasztó zárkózik fel a középosztályhoz, ez többé nem tartható fenn. |
| --- | --- |

2.2.

McKinsey szerint a kitermelés, előállítás, fogyasztás és hulladékártalmatlanítás alkotta lineáris ciklus végére a források 60–80 %-a kárba vész. Egy olyan világban, ahol 3 milliárd fogyasztó zárkózik fel a középosztályhoz, ez többé nem tartható fenn.

| 2.3. | A körkörös gazdaságra történő átállás jelentős változásokat tesz szükségessé a termelők, a munkavállalók, a fogyasztók és a polgárok mentalitásában, továbbá a források és a nyersanyagok felhasználásával, a termékek megtervezésével, a piaci és vállalati modellekkel, valamint a hulladékok erőforrásokká történő átalakítására vonatkozó új módszerek kutatásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.3.

A körkörös gazdaságra történő átállás jelentős változásokat tesz szükségessé a termelők, a munkavállalók, a fogyasztók és a polgárok mentalitásában, továbbá a források és a nyersanyagok felhasználásával, a termékek megtervezésével, a piaci és vállalati modellekkel, valamint a hulladékok erőforrásokká történő átalakítására vonatkozó új módszerek kutatásával kapcsolatban.

| 2.4. | Az anyagoknak az értéklánc teljes hosszában történő nyomon követéséhez szükséges technológiák rendelkezésre állnak. Azzal is számolni kell, hogy egyre szűkösebbek az erőforrások, a kínált termékek ára pedig magas. A fogyasztók számára fontosabb lehet egy kellő időben teljesített szolgáltatás, mint egy termék egyszerű birtoklása. |
| --- | --- |

2.4.

Az anyagoknak az értéklánc teljes hosszában történő nyomon követéséhez szükséges technológiák rendelkezésre állnak. Azzal is számolni kell, hogy egyre szűkösebbek az erőforrások, a kínált termékek ára pedig magas. A fogyasztók számára fontosabb lehet egy kellő időben teljesített szolgáltatás, mint egy termék egyszerű birtoklása.

| 2.5. | Egy zöld növekedési modell nemcsak valódi kulturális forradalmat feltételez, amelyhez az innováció és a kutatás jelentős ösztönzése társul, hanem számottevő beruházásokat is igényel a technológia, az oktatás, a szervezés, az új szakmai profilok minősítése, az új finanszírozási módszerek és a megfelelő szakpolitikák területén. |
| --- | --- |

2.5.

Egy zöld növekedési modell nemcsak valódi kulturális forradalmat feltételez, amelyhez az innováció és a kutatás jelentős ösztönzése társul, hanem számottevő beruházásokat is igényel a technológia, az oktatás, a szervezés, az új szakmai profilok minősítése, az új finanszírozási módszerek és a megfelelő szakpolitikák területén.

| 2.6. | Alapvető fontosságú egy integrált politikai megközelítés, hogy ki lehessen használni a foglalkoztatási lehetőségeket az új profilok megfelelő elérhetősége révén és kezelhetőek legyenek a körkörös, nem lineáris gazdaságra történő átállásból eredő kihívások, többek között a kommunikáció megerősítésével az összes új kihívás új képzési, munkavállalási és szervezeti modellek révén történő kezelése érdekében. |
| --- | --- |

2.6.

Alapvető fontosságú egy integrált politikai megközelítés, hogy ki lehessen használni a foglalkoztatási lehetőségeket az új profilok megfelelő elérhetősége révén és kezelhetőek legyenek a körkörös, nem lineáris gazdaságra történő átállásból eredő kihívások, többek között a kommunikáció megerősítésével az összes új kihívás új képzési, munkavállalási és szervezeti modellek révén történő kezelése érdekében.

| 2.7. | Az uniós ipar versenyképességének jövőjéhez nagyon fontos, hogy javítsuk azokat a képességeinket, melyek révén kevesebb nyersanyag, energia és víz felhasználásával, illetve használaton kívüli helyi nyersanyagok hasznosításával állítunk elő fenntartható termékeket: ehhez olyan termékeket kell tervezni és előállítani, melyek újra felhasználhatók, javíthatók, regenerálhatók és újrahasznosíthatók, és meg kell szervezni az ehhez szükséges funkcionális szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

2.7.

Az uniós ipar versenyképességének jövőjéhez nagyon fontos, hogy javítsuk azokat a képességeinket, melyek révén kevesebb nyersanyag, energia és víz felhasználásával, illetve használaton kívüli helyi nyersanyagok hasznosításával állítunk elő fenntartható termékeket: ehhez olyan termékeket kell tervezni és előállítani, melyek újra felhasználhatók, javíthatók, regenerálhatók és újrahasznosíthatók, és meg kell szervezni az ehhez szükséges funkcionális szolgáltatásokat.

| 2.8. | A gyártás egy adott szakaszában keletkező hulladékokat különböző tevékenységek számára erőforrásokká kellene alakítani, illetve esetleg műtrágyává feldolgozni a régió gazdaságai számára. Ahelyett, hogy a hőt elpazarolnák, fel kellene használni más célokra, például lakások vagy üvegházak fűtésére. |
| --- | --- |

2.8.

A gyártás egy adott szakaszában keletkező hulladékokat különböző tevékenységek számára erőforrásokká kellene alakítani, illetve esetleg műtrágyává feldolgozni a régió gazdaságai számára. Ahelyett, hogy a hőt elpazarolnák, fel kellene használni más célokra, például lakások vagy üvegházak fűtésére.

| 2.9. | Egy körkörös modell keretében várhatóan minden tonnányi anyagból, minden joule-nyi energiából, minden hektárnyi területből nagyobb hozzáadott érték és nyereség állítható elő a csökkentett anyagfelhasználás, az anyagok ismételt felhasználása és újrahasznosítása révén. |
| --- | --- |

2.9.

Egy körkörös modell keretében várhatóan minden tonnányi anyagból, minden joule-nyi energiából, minden hektárnyi területből nagyobb hozzáadott érték és nyereség állítható elő a csökkentett anyagfelhasználás, az anyagok ismételt felhasználása és újrahasznosítása révén.

| 2.10. | A körkörös gazdaságra történő átállás kihasználásához a következőkre van szükség: |
| --- | --- |

2.10.

A körkörös gazdaságra történő átállás kihasználásához a következőkre van szükség:

| 2.10.1. | azon rendszerszintű akadályok megszüntetése, melyek meggátolják, hogy a kkv-k körkörös vállalati modelleket alkalmazzanak, a hulladékáramokból származó anyagok hatékony felhasználása, ágazati és ágazatközi információs hálózatok, többek között uniós szinten is; |
| --- | --- |

2.10.1.

azon rendszerszintű akadályok megszüntetése, melyek meggátolják, hogy a kkv-k körkörös vállalati modelleket alkalmazzanak, a hulladékáramokból származó anyagok hatékony felhasználása, ágazati és ágazatközi információs hálózatok, többek között uniós szinten is;

| 2.10.2. | új szakmai profilok kialakítása az emberi erőforrások területén e folyamatok kezelése céljából, mivel a munkahelyek zöldebbé tételével kapcsolatos oktatás és képzés az egész aktív életen át tartó tanulás elve által kísért megfelelő alapképzésre támaszkodik. Be kell építeni egy olyan képzést is, amely a környezettudatosság növelésére irányul (1); |
| --- | --- |

2.10.2.

új szakmai profilok kialakítása az emberi erőforrások területén e folyamatok kezelése céljából, mivel a munkahelyek zöldebbé tételével kapcsolatos oktatás és képzés az egész aktív életen át tartó tanulás elve által kísért megfelelő alapképzésre támaszkodik. Be kell építeni egy olyan képzést is, amely a környezettudatosság növelésére irányul (1);

| 2.10.3. | megfelelő pénzügyi eszközök biztosítása, különösen a kutatás és az innováció, a kapacitásépítés és a piaci elemzések számára, olyan eszközökre támaszkodva, amilyen a Horizont 2020 program, a strukturális alapok, az EBB és a köz-magán társulások; |
| --- | --- |

2.10.3.

megfelelő pénzügyi eszközök biztosítása, különösen a kutatás és az innováció, a kapacitásépítés és a piaci elemzések számára, olyan eszközökre támaszkodva, amilyen a Horizont 2020 program, a strukturális alapok, az EBB és a köz-magán társulások;

| 2.10.4. | a szabályozások egyszerűsítése és a tiltó rendszerekről a proaktív megközelítésre történő átállítása a különböző szintű hatóságok részéről, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomaggal összhangban megkönnyítsék a minőségi és fenntartható foglalkoztatást eredményező zöld vállalkozások létrehozását és fejlesztését; |
| --- | --- |

2.10.4.

a szabályozások egyszerűsítése és a tiltó rendszerekről a proaktív megközelítésre történő átállítása a különböző szintű hatóságok részéről, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomaggal összhangban megkönnyítsék a minőségi és fenntartható foglalkoztatást eredményező zöld vállalkozások létrehozását és fejlesztését;

| 2.10.5. | aktív szerep biztosítása a szociális partnerek és a civil társadalom számára a fenntartható fejlődésre irányuló nemzeti politikák kidolgozásában, alkalmazásában és nyomon követésében, továbbá a környezetvédelmi szempontból magas szinten fenntartható és számos zöld munkahelyet teremtő körkörös gazdaságra történő átállás során; |
| --- | --- |

2.10.5.

aktív szerep biztosítása a szociális partnerek és a civil társadalom számára a fenntartható fejlődésre irányuló nemzeti politikák kidolgozásában, alkalmazásában és nyomon követésében, továbbá a környezetvédelmi szempontból magas szinten fenntartható és számos zöld munkahelyet teremtő körkörös gazdaságra történő átállás során;

| 2.10.6. | az új vállalkozási modellekre vonatkozó „eszköztár” és a bevált gyakorlatok cseréje révén útmutatások és konkrét technikai támogatás nyújtása a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, valamint a szövetkezeteknek. A szociális partnerek segítségével el kell magyarázni nekik, hogyan tehetik környezetbarátabbá termelési eljárásaikat; |
| --- | --- |

2.10.6.

az új vállalkozási modellekre vonatkozó „eszköztár” és a bevált gyakorlatok cseréje révén útmutatások és konkrét technikai támogatás nyújtása a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, valamint a szövetkezeteknek. A szociális partnerek segítségével el kell magyarázni nekik, hogyan tehetik környezetbarátabbá termelési eljárásaikat;

| 2.10.7. | a párbeszéd és az együttműködés kultúrájának előmozdítása a munkahelyen annak érdekében, hogy ésszerűbben használják fel a forrásokat, csökkentsék a hulladékok mennyiségét, tiszta és veszélytelen technológiákra és munkamódszerekre támaszkodjanak, és javítsák a foglalkoztatás minőségét. |
| --- | --- |

2.10.7.

a párbeszéd és az együttműködés kultúrájának előmozdítása a munkahelyen annak érdekében, hogy ésszerűbben használják fel a forrásokat, csökkentsék a hulladékok mennyiségét, tiszta és veszélytelen technológiákra és munkamódszerekre támaszkodjanak, és javítsák a foglalkoztatás minőségét.

| 2.11. | A munkahelyek környezetbarátabbá tétele, továbbá a zöld munkahelyek támogatása mind a hagyományos, mind az innovatív ágazatokban várhatóan előmozdítja a környezeti szempontból fenntartható, versenyképes és alacsony szénlábnyomú gazdaságot, valamint a fenntartható fogyasztási és termelési módokat, hozzájárulva az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez. |
| --- | --- |

2.11.

A munkahelyek környezetbarátabbá tétele, továbbá a zöld munkahelyek támogatása mind a hagyományos, mind az innovatív ágazatokban várhatóan előmozdítja a környezeti szempontból fenntartható, versenyképes és alacsony szénlábnyomú gazdaságot, valamint a fenntartható fogyasztási és termelési módokat, hozzájárulva az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez.

| 2.12. | Az EGSZB már több ízben, különféle véleményekben (2) foglalkozott ezzel a tág témakörrel, és többek között az alábbi elemeket emelte ki:






  — | alapvető, hogy mindenki teljes mértékben tudatában legyen annak, hogy egy új ipari forradalom küszöbén állunk, amely az élet és a környezet minőségét helyezi a fejlődés középpontjába, és amely új, integrált módszert tesz szükségessé a természeti erőforrások védelme, termelése, hasznosítása, megőrzése és a velük való gazdálkodás érdekében, |
| --- | --- | --- |

2.12.

Az EGSZB már több ízben, különféle véleményekben (2) foglalkozott ezzel a tág témakörrel, és többek között az alábbi elemeket emelte ki:

—

alapvető, hogy mindenki teljes mértékben tudatában legyen annak, hogy egy új ipari forradalom küszöbén állunk, amely az élet és a környezet minőségét helyezi a fejlődés középpontjába, és amely új, integrált módszert tesz szükségessé a természeti erőforrások védelme, termelése, hasznosítása, megőrzése és a velük való gazdálkodás érdekében,

| — | a passzív és válaszadásra korlátozódó magatartásról sürgősen határozott és proaktív fellépésre kell váltani, |
| --- | --- |

—

a passzív és válaszadásra korlátozódó magatartásról sürgősen határozott és proaktív fellépésre kell váltani,

| — | a fenntartható termelésre és fogyasztásra irányuló, az összes többi közösségi politikában általánosan érvényesülő közösségi politika kialakítását célzó kezdeményezések támogatása abból a célból, hogy az európai ipar világpiaci versenyképessége érdekében a lehetséges kihívásokat lehetőségekké változtassák, |
| --- | --- |

—

a fenntartható termelésre és fogyasztásra irányuló, az összes többi közösségi politikában általánosan érvényesülő közösségi politika kialakítását célzó kezdeményezések támogatása abból a célból, hogy az európai ipar világpiaci versenyképessége érdekében a lehetséges kihívásokat lehetőségekké változtassák,

| — | egy olyan komoly párbeszéd szükségessége, amelyben az uniós intézmények, a nemzeti és helyi kormányzatok és az összes szociális partner egyaránt részt vesznek és amelynek témái: az általános gazdasági és társadalmi modell megváltoztatásának lehetőségei. |
| --- | --- |

—

egy olyan komoly párbeszéd szükségessége, amelyben az uniós intézmények, a nemzeti és helyi kormányzatok és az összes szociális partner egyaránt részt vesznek és amelynek témái: az általános gazdasági és társadalmi modell megváltoztatásának lehetőségei.

| 2.12.1. | Az elmúlt harminc év során az ipar területén elért eredmények jelentős része olyan törvények és szabályok elfogadásának a gyümölcse, melyek arra kötelezték az egyes iparágakat, hogy csökkentsék a környezetszennyezést és új utakat keressenek a hulladék hasznosítására. Új adóügyi szabályokra van szükség, amelyek egyensúlyt teremtenek az energiatakarékosság és az energiafelhasználás között, továbbá megfelelő rendelkezéseket kell kidolgozni, amelyek révén az ipar termékeinek teljes életciklusáért vállalhatja a felelősséget. |
| --- | --- |

2.12.1.

Az elmúlt harminc év során az ipar területén elért eredmények jelentős része olyan törvények és szabályok elfogadásának a gyümölcse, melyek arra kötelezték az egyes iparágakat, hogy csökkentsék a környezetszennyezést és új utakat keressenek a hulladék hasznosítására. Új adóügyi szabályokra van szükség, amelyek egyensúlyt teremtenek az energiatakarékosság és az energiafelhasználás között, továbbá megfelelő rendelkezéseket kell kidolgozni, amelyek révén az ipar termékeinek teljes életciklusáért vállalhatja a felelősséget.

| 2.13. | Ezenkívül egy közelmúltbeli véleményében az EGSZB hangsúlyozta, hogy a termelési és fogyasztási formák alapvető és szükséges átalakításához elengedhetetlen, hogy a civil társadalmat az inkluzív környezetbarát gazdaságra való átállás teljes folyamatába bevonják, és ennek minden szinten, de főképp ágazati és területi (európai, tagállami és regionális) szinten meg kell történnie (3). |
| --- | --- |

2.13.

Ezenkívül egy közelmúltbeli véleményében az EGSZB hangsúlyozta, hogy a termelési és fogyasztási formák alapvető és szükséges átalakításához elengedhetetlen, hogy a civil társadalmat az inkluzív környezetbarát gazdaságra való átállás teljes folyamatába bevonják, és ennek minden szinten, de főképp ágazati és területi (európai, tagállami és regionális) szinten meg kell történnie (3).

| 2.14. | A maga részéről az Európai Parlament 2013. december 12-én állásfoglalást fogadott el az „Ökoinnováció – növekedés és munkahelyteremtés a környezetpolitikának köszönhetően” tárgyban (4), amelyben:






  — | hangsúlyozza többek között, hogy a fenntartható zöld gazdaságra való átállás környezeti és gazdasági előnyökkel is jár, mivel fenntartható munkahelyeket teremt, |
| --- | --- | --- |

2.14.

A maga részéről az Európai Parlament 2013. december 12-én állásfoglalást fogadott el az „Ökoinnováció – növekedés és munkahelyteremtés a környezetpolitikának köszönhetően” tárgyban (4), amelyben:

—

hangsúlyozza többek között, hogy a fenntartható zöld gazdaságra való átállás környezeti és gazdasági előnyökkel is jár, mivel fenntartható munkahelyeket teremt,

| — | rámutat, hogy e lehetőségek segítségével minőségi és fenntartható munkahelyek teremthetők a szakképzett és a szakképesítés nélküli munkavállalók számára, |
| --- | --- |

—

rámutat, hogy e lehetőségek segítségével minőségi és fenntartható munkahelyek teremthetők a szakképzett és a szakképesítés nélküli munkavállalók számára,

| — | ösztönzi a tagállamokat, hogy bocsássanak rendelkezésre ösztönzőket a vállalkozások és különösen a kkv-k számára, elősegítve a magánbefektetések számának növekedését a kutatás és a fejlesztés terén. |
| --- | --- |

—

ösztönzi a tagállamokat, hogy bocsássanak rendelkezésre ösztönzőket a vállalkozások és különösen a kkv-k számára, elősegítve a magánbefektetések számának növekedését a kutatás és a fejlesztés terén.

| 2.15. | 2011 októberében a Régiók Bizottsága (RB) véleményt fogadott el az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezésről, amelyben az RB támogatta annak mérlegelését, hogy hogyan lehet „az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó célkitűzéseket egy olyan többszereplős platform létrehozásával támogatni és megvalósítani, amely összefogja (...) a közigazgatás különböző szintjeiből – a regionális és helyi szintet is beleértve – érkező szakpolitikai döntéshozókat (...).” |
| --- | --- |

2.15.

2011 októberében a Régiók Bizottsága (RB) véleményt fogadott el az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezésről, amelyben az RB támogatta annak mérlegelését, hogy hogyan lehet „az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó célkitűzéseket egy olyan többszereplős platform létrehozásával támogatni és megvalósítani, amely összefogja (...) a közigazgatás különböző szintjeiből – a regionális és helyi szintet is beleértve – érkező szakpolitikai döntéshozókat (...).”

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB örömmel fogadja a körkörös gazdaságra vonatkozó csomagot, konkrétabban a jelen vélemény tárgyát képező két kezdeményezést, amely a zöld foglalkoztatásra és a kkv-k fejlesztéséről szóló tervre irányul a körkörös gazdaságra való átállás keretében. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB örömmel fogadja a körkörös gazdaságra vonatkozó csomagot, konkrétabban a jelen vélemény tárgyát képező két kezdeményezést, amely a zöld foglalkoztatásra és a kkv-k fejlesztéséről szóló tervre irányul a körkörös gazdaságra való átállás keretében.

| 3.2. | Az EGSZB ugyanakkor aggodalmainak ad hangot ezekkel a kezdeményezésekkel – különösen a kkv-knak szóló cselekvési tervvel – kapcsolatban, mivel ezekben sok információ található a kkv-knak és az érintett munkaerőnek szóló konkrét intézkedések és gyakorlati útmutatások nélkül arra vonatkozóan, hogy miként lehet hatékony és megfizethető módon, a munka minőségének javításával a termelési folyamatokat és a szolgáltatásokat környezetbaráttá tenni a versenyképesség elvesztése nélkül. |
| --- | --- |

3.2.

Az EGSZB ugyanakkor aggodalmainak ad hangot ezekkel a kezdeményezésekkel – különösen a kkv-knak szóló cselekvési tervvel – kapcsolatban, mivel ezekben sok információ található a kkv-knak és az érintett munkaerőnek szóló konkrét intézkedések és gyakorlati útmutatások nélkül arra vonatkozóan, hogy miként lehet hatékony és megfizethető módon, a munka minőségének javításával a termelési folyamatokat és a szolgáltatásokat környezetbaráttá tenni a versenyképesség elvesztése nélkül.

| 3.3. | Az EGSZB szerint a körkörös gazdaságra való átállás nem valósulhat meg a termelő ágazat, a munkavállalók és a fogyasztók, valamint a különféle szintű politikai hatóságok és közigazgatási szervek részvétele nélkül. Mindezt uniós szinten kell kezdeni, és a tiltásokon alapuló megközelítésről át kell térni egy koherens, proaktív megközelítésre, amely a környezetbarát specifikációknak a közbeszerzési rendszeren keresztül történő bevezetésével is támogatja az átállást. |
| --- | --- |

3.3.

Az EGSZB szerint a körkörös gazdaságra való átállás nem valósulhat meg a termelő ágazat, a munkavállalók és a fogyasztók, valamint a különféle szintű politikai hatóságok és közigazgatási szervek részvétele nélkül. Mindezt uniós szinten kell kezdeni, és a tiltásokon alapuló megközelítésről át kell térni egy koherens, proaktív megközelítésre, amely a környezetbarát specifikációknak a közbeszerzési rendszeren keresztül történő bevezetésével is támogatja az átállást.

| 3.4. | Nemcsak egy új gyártási koncepcióról van ugyanis szó és ennek nyomán annak szükségességéről, hogy a vállalkozók és a munkavállalók új készségekre tegyenek szert, innovatív szervezési és piacrendszerek jelenjenek meg, és új felhasználási és fogyasztási módok kerüljenek elsajátításra, hanem – és talán ez a legfontosabb – arról is, hogy egy új ipari és szolgáltatási, továbbá jogalkotói és adminisztratív kultúrát kell meghonosítani. |
| --- | --- |

3.4.

Nemcsak egy új gyártási koncepcióról van ugyanis szó és ennek nyomán annak szükségességéről, hogy a vállalkozók és a munkavállalók új készségekre tegyenek szert, innovatív szervezési és piacrendszerek jelenjenek meg, és új felhasználási és fogyasztási módok kerüljenek elsajátításra, hanem – és talán ez a legfontosabb – arról is, hogy egy új ipari és szolgáltatási, továbbá jogalkotói és adminisztratív kultúrát kell meghonosítani.

| 3.5. | Az EGSZB a Horizont 2020 keretében egy részvételen alapuló, európai előrejelzési elemzési gyakorlat kezdeményezését sürgeti, amely konkrétan meghatározná az összes állami és magánszereplő közös vízióját annak érdekében, hogy uniós, nemzeti és regionális szinten koherens, hatékony szakpolitikákat és eszközöket dolgozzanak ki a körkörös gazdaságra történő konszenzusos átállás végett – ami kiegészítené az Európai Erőforrás-hatékonysági Platform pozitív tevékenységét –, azért, hogy: |
| --- | --- |

3.5.

Az EGSZB a Horizont 2020 keretében egy részvételen alapuló, európai előrejelzési elemzési gyakorlat kezdeményezését sürgeti, amely konkrétan meghatározná az összes állami és magánszereplő közös vízióját annak érdekében, hogy uniós, nemzeti és regionális szinten koherens, hatékony szakpolitikákat és eszközöket dolgozzanak ki a körkörös gazdaságra történő konszenzusos átállás végett – ami kiegészítené az Európai Erőforrás-hatékonysági Platform pozitív tevékenységét –, azért, hogy:

| 3.5.1. | a pozitív magatartást és intézkedéseket jutalmazó, innovatív – esetenként egyéni – ösztönzők segítségével bevonják a nyilvánosságot, a munkavállalókat, a fogyasztókat és a vállalatokat; |
| --- | --- |

3.5.1.

a pozitív magatartást és intézkedéseket jutalmazó, innovatív – esetenként egyéni – ösztönzők segítségével bevonják a nyilvánosságot, a munkavállalókat, a fogyasztókat és a vállalatokat;

| 3.5.2. | uniós normatív és pénzügyi keretek támogatása révén előmozdítsák a környezeti és társadalmi fenntarthatóságot és ösztönözzék a humán, társadalmi és környezeti tőkével kapcsolatos innovációt és az erre a területre irányuló beruházásokat; |
| --- | --- |

3.5.2.

uniós normatív és pénzügyi keretek támogatása révén előmozdítsák a környezeti és társadalmi fenntarthatóságot és ösztönözzék a humán, társadalmi és környezeti tőkével kapcsolatos innovációt és az erre a területre irányuló beruházásokat;

| 3.5.3. | olyan koherens és egyszerűsített intézményi keretet alakítsanak ki, melyben a vállalkozások, a munkavállalók, a befektetők és a fogyasztók aktívan részt vehetnek az átállási folyamatban; |
| --- | --- |

3.5.3.

olyan koherens és egyszerűsített intézményi keretet alakítsanak ki, melyben a vállalkozások, a munkavállalók, a befektetők és a fogyasztók aktívan részt vehetnek az átállási folyamatban;

| 3.5.4. | megfelelő pénzügyi támogatást garantáljanak az EU, a tagállamok és a területi önkormányzatok részéről, elősegítendő a hitelhez jutást, különösen a mikrovállalkozások számára; |
| --- | --- |

3.5.4.

megfelelő pénzügyi támogatást garantáljanak az EU, a tagállamok és a területi önkormányzatok részéről, elősegítendő a hitelhez jutást, különösen a mikrovállalkozások számára;

| 3.5.5. | ösztönözzék az adóügyi kedvezményekre vonatkozó célzott intézkedéseket, az innovatív köz-magán társulásokat és a „zöld” közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos politikákat, és terjesszék az értékesítési piacokhoz való hozzáférés megkönnyítésére és a munkaerőpiacok befogadóbbá tételére irányuló bevált gyakorlatokat, az erőforrásokat területi szinten megtartva; |
| --- | --- |

3.5.5.

ösztönözzék az adóügyi kedvezményekre vonatkozó célzott intézkedéseket, az innovatív köz-magán társulásokat és a „zöld” közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos politikákat, és terjesszék az értékesítési piacokhoz való hozzáférés megkönnyítésére és a munkaerőpiacok befogadóbbá tételére irányuló bevált gyakorlatokat, az erőforrásokat területi szinten megtartva;

| 3.5.6. | alakítsanak ki tartós interakciót a munka és a vállalkozások világa, illetve az oktatás és a képzés világa között, a termelés, a fogyasztás és a „zöld” munkahelyek tekintetében (5); |
| --- | --- |

3.5.6.

alakítsanak ki tartós interakciót a munka és a vállalkozások világa, illetve az oktatás és a képzés világa között, a termelés, a fogyasztás és a „zöld” munkahelyek tekintetében (5);

| 3.5.7. | az ismeretek, a készségek és a piacok bővítésén munkálkodó európai kiválósági hálózatok és központok, mindenekelőtt pedig pénzügyi és képzési segítség révén biztosítsanak támogatást és mentorálást a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak. |
| --- | --- |

3.5.7.

az ismeretek, a készségek és a piacok bővítésén munkálkodó európai kiválósági hálózatok és központok, mindenekelőtt pedig pénzügyi és képzési segítség révén biztosítsanak támogatást és mentorálást a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak.

| 3.6. | Az EGSZB ugyanakkor nagyon fontosnak tartja, hogy strukturált párbeszédet kezdjenek az egyes ágazatokkal, amelyekben útmutató szerepet játszó és a legfenntarthatóbb gyakorlatokban rejlő lehetőségeket bemutató kísérleti projekteket lehetne indítani a fogyasztói szervezetek, a kis- és középvállalkozások és szociális gazdaság teljes körű részvételével. |
| --- | --- |

3.6.

Az EGSZB ugyanakkor nagyon fontosnak tartja, hogy strukturált párbeszédet kezdjenek az egyes ágazatokkal, amelyekben útmutató szerepet játszó és a legfenntarthatóbb gyakorlatokban rejlő lehetőségeket bemutató kísérleti projekteket lehetne indítani a fogyasztói szervezetek, a kis- és középvállalkozások és szociális gazdaság teljes körű részvételével.

| 3.7. | Az EGSZB szerint mielőtt új, tisztességes és fenntartható zöld munkahelyek létrehozására és a kkv-kra vonatkozó zöld cselekvési tervek kidolgozására irányuló intézkedéseket hoznának, célszerű lenne tervet kidolgozni a termékek tervezett elavulása elleni küzdelemre. |
| --- | --- |

3.7.

Az EGSZB szerint mielőtt új, tisztességes és fenntartható zöld munkahelyek létrehozására és a kkv-kra vonatkozó zöld cselekvési tervek kidolgozására irányuló intézkedéseket hoznának, célszerű lenne tervet kidolgozni a termékek tervezett elavulása elleni küzdelemre.

| 3.8. | Az újrahasznosítás és az újbóli felhasználás ágazatainak költségeit, továbbá az így létrejött új munkahelyek minőségét és tartósságát nem lehet egyszerűen a környezetvédelmi politika egy elemének tekinteni: bonyolult, proaktív irányítási rendszereket és olyan intézkedéseket igényelnek, amelyek számos stratégiai területre – például a fogyasztókkal, a közlekedéssel, a mezőgazdasággal és az energiával kapcsolatos kérdésekre – kiterjednek (6). |
| --- | --- |

3.8.

Az újrahasznosítás és az újbóli felhasználás ágazatainak költségeit, továbbá az így létrejött új munkahelyek minőségét és tartósságát nem lehet egyszerűen a környezetvédelmi politika egy elemének tekinteni: bonyolult, proaktív irányítási rendszereket és olyan intézkedéseket igényelnek, amelyek számos stratégiai területre – például a fogyasztókkal, a közlekedéssel, a mezőgazdasággal és az energiával kapcsolatos kérdésekre – kiterjednek (6).

| 3.9. | Az újrahasznosított anyagok piacára vonatkozó innováció számára biztosítani kell, hogy egy olyan új, koherens európai szabályozási keretre támaszkodhasson, amelynek révén összekapcsolható a termékek innovációja és felhasználása, szemben a selejtanyagok újracsomagolásával és az alkotóelemek ártalmatlanításával kapcsolatos jelenlegi eljárásokkal, melyeknek olyan országok a helyszínei, ahol alacsonyak a munkabérek, és a munkavállalók biztonságára és egészségére nem sok figyelmet fordítanak (7). |
| --- | --- |

3.9.

Az újrahasznosított anyagok piacára vonatkozó innováció számára biztosítani kell, hogy egy olyan új, koherens európai szabályozási keretre támaszkodhasson, amelynek révén összekapcsolható a termékek innovációja és felhasználása, szemben a selejtanyagok újracsomagolásával és az alkotóelemek ártalmatlanításával kapcsolatos jelenlegi eljárásokkal, melyeknek olyan országok a helyszínei, ahol alacsonyak a munkabérek, és a munkavállalók biztonságára és egészségére nem sok figyelmet fordítanak (7).

| 3.10. | Az EGSZB szerint az új körkörös gazdasági modellre való átállást, amely tartalmazza az újrafeldolgozást és az „újrafogyasztást” is, nem lehet elválasztani a „szociálisan felelős régiók” koncepciójának általános elterjesztésétől. |
| --- | --- |

3.10.

Az EGSZB szerint az új körkörös gazdasági modellre való átállást, amely tartalmazza az újrafeldolgozást és az „újrafogyasztást” is, nem lehet elválasztani a „szociálisan felelős régiók” koncepciójának általános elterjesztésétől.

4.   A körkörös gazdaság és a munkahelyteremtés

| 4.1. | Az EGSZB nem tartja elégségesnek a „zöld” készségekkel kapcsolatos jelenlegi hiányok megszüntetésére javasolt intézkedéseket: a bevált gyakorlatok cseréje a meglevő hálózatokon belül valószínűleg nem elegendő ahhoz, hogy biztosítsa a készségekkel és a foglalkoztatással kapcsolatos fejlemények jobb értékelését. Az EGSZB szerint a „zöld” készségek és foglalkozások jobb európai definíciója, melyre többek között a statisztikai felmérések javítása céljából, a szociális partnerek, a kkv-k és a szociális gazdaság aktív részvételével kerülne sor, világosabb elemzések és célzottabb előrejelzési akciók végzését tenné lehetővé nemcsak új szakmai profilok kialakítására és az elavult profilok átalakítására, hanem egyebek mellett a rugalmas biztonsággal és az Európai Unió minőségi keretének (8) bevezetésével kapcsolatban is. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB nem tartja elégségesnek a „zöld” készségekkel kapcsolatos jelenlegi hiányok megszüntetésére javasolt intézkedéseket: a bevált gyakorlatok cseréje a meglevő hálózatokon belül valószínűleg nem elegendő ahhoz, hogy biztosítsa a készségekkel és a foglalkoztatással kapcsolatos fejlemények jobb értékelését. Az EGSZB szerint a „zöld” készségek és foglalkozások jobb európai definíciója, melyre többek között a statisztikai felmérések javítása céljából, a szociális partnerek, a kkv-k és a szociális gazdaság aktív részvételével kerülne sor, világosabb elemzések és célzottabb előrejelzési akciók végzését tenné lehetővé nemcsak új szakmai profilok kialakítására és az elavult profilok átalakítására, hanem egyebek mellett a rugalmas biztonsággal és az Európai Unió minőségi keretének (8) bevezetésével kapcsolatban is.

| 4.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy a strukturális alapok – valamint az innovációs alapok, amilyen a Horizont 2020, a COSME és a LIFE, továbbá az EBB zöld mikrofinanszírozásra irányuló eszközei – hatékony és célzott felhasználása rendkívül fontos a minőségi foglalkoztatás elősegítéséhez, különösen ha a kisebb vállalkozásokra és a szociális gazdaságra irányulnak, és az EGSZB által támogatott konszenzusos előrejelzési folyamatokhoz kapcsolódnak.
  Ezzel kapcsolatban szükség van: |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB úgy véli, hogy a strukturális alapok – valamint az innovációs alapok, amilyen a Horizont 2020, a COSME és a LIFE, továbbá az EBB zöld mikrofinanszírozásra irányuló eszközei – hatékony és célzott felhasználása rendkívül fontos a minőségi foglalkoztatás elősegítéséhez, különösen ha a kisebb vállalkozásokra és a szociális gazdaságra irányulnak, és az EGSZB által támogatott konszenzusos előrejelzési folyamatokhoz kapcsolódnak.

Ezzel kapcsolatban szükség van:

| 4.2.1. | a fenntartható és nem kihelyezhető olyan munkahelyek valódi számszerűsítésére, amelyeket helyi, ágazati és ágazatközi szinten a körkörös gazdaságra történő átállás hozhatna létre, tekintettel arra is, hogy az európai gazdaságnak fenntartható és munkahelyeket létrehozó növekedésre van sürgősen szüksége; |
| --- | --- |

4.2.1.

a fenntartható és nem kihelyezhető olyan munkahelyek valódi számszerűsítésére, amelyeket helyi, ágazati és ágazatközi szinten a körkörös gazdaságra történő átállás hozhatna létre, tekintettel arra is, hogy az európai gazdaságnak fenntartható és munkahelyeket létrehozó növekedésre van sürgősen szüksége;

| 4.2.2. | a folyamat méltányosságának és fenntarthatóságának megőrzésére: a körkörös gazdaságra való átállásnak nem szabad társadalmi igazságossággal kapcsolatos problémákat okoznia a munkavállalók, a mikro- és minivállalkozások, továbbá a szociális gazdaság számára; |
| --- | --- |

4.2.2.

a folyamat méltányosságának és fenntarthatóságának megőrzésére: a körkörös gazdaságra való átállásnak nem szabad társadalmi igazságossággal kapcsolatos problémákat okoznia a munkavállalók, a mikro- és minivállalkozások, továbbá a szociális gazdaság számára;

| 4.2.3. | egy több szinten strukturált, teljes mértékben a stratégiai vízió és az integrált politikák közös definíciójába illeszkedő társadalmi párbeszéd elindítására, melyre azért lenne szükség, hogy a körkörös gazdaság rendelkezzen a fejlődéséhez szükséges szakmai készségekkel és munkaerővel; |
| --- | --- |

4.2.3.

egy több szinten strukturált, teljes mértékben a stratégiai vízió és az integrált politikák közös definíciójába illeszkedő társadalmi párbeszéd elindítására, melyre azért lenne szükség, hogy a körkörös gazdaság rendelkezzen a fejlődéséhez szükséges szakmai készségekkel és munkaerővel;

| 4.2.4. | a munka, illetve az oktatás és a képzés világa közötti szoros interakció garantálására a készségek megfelelő fejlesztése céljából, szilárd oktatási és szakképzési rendszerekkel, amelyek közvetlenül bevonják a szociális partnereket (9). |
| --- | --- |

4.2.4.

a munka, illetve az oktatás és a képzés világa közötti szoros interakció garantálására a készségek megfelelő fejlesztése céljából, szilárd oktatási és szakképzési rendszerekkel, amelyek közvetlenül bevonják a szociális partnereket (9).

5.   Zöld cselekvési terv a kkv-k számára

| 5.1. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy az európai körkörös gazdaságra történő konszenzusos, részvételen alapuló átállás számos lehetőséget nyithat a mikro-, kis- és középvállalkozások és a szociális gazdaság előtt, a növekedés jelentős motorjává válhat a belső és a nemzetközi piacon egyaránt, megerősítheti a természeti erőforrások fenntartható módon történő kezelésének képességét, és elősegítheti új, kvalifikált munkahelyek létrehozását. |
| --- | --- |

5.1.

Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy az európai körkörös gazdaságra történő konszenzusos, részvételen alapuló átállás számos lehetőséget nyithat a mikro-, kis- és középvállalkozások és a szociális gazdaság előtt, a növekedés jelentős motorjává válhat a belső és a nemzetközi piacon egyaránt, megerősítheti a természeti erőforrások fenntartható módon történő kezelésének képességét, és elősegítheti új, kvalifikált munkahelyek létrehozását.

| 5.2. | Az EGSZB kéri, hogy a kkv-knak szóló zöld cselekvési terv a szabályozási és a végrehajtási folyamat során végig a „gondolkozz először kicsiben” elvet kövesse és mozdítsa elő, különös figyelemmel az erőforrások hatékony felhasználására vonatkozó szabályozásra, és összhangban az európai kisvállalkozói intézkedéscsomaggal, valamint a kkv-tesztet – mint a körkörös gazdaságra való átmenet kulcstényezőjét – alkalmazva. |
| --- | --- |

5.2.

Az EGSZB kéri, hogy a kkv-knak szóló zöld cselekvési terv a szabályozási és a végrehajtási folyamat során végig a „gondolkozz először kicsiben” elvet kövesse és mozdítsa elő, különös figyelemmel az erőforrások hatékony felhasználására vonatkozó szabályozásra, és összhangban az európai kisvállalkozói intézkedéscsomaggal, valamint a kkv-tesztet – mint a körkörös gazdaságra való átmenet kulcstényezőjét – alkalmazva.

| 5.3. | Az EGSZB szerint ezért át kell alakítani a kisebb vállalkozások és a szociális gazdaság támogatására irányuló eszközöket, mivel a korábbi eszközök, például az ökoinnovációs cselekvési terv, csak korlátozott eredményekkel jártak. |
| --- | --- |

5.3.

Az EGSZB szerint ezért át kell alakítani a kisebb vállalkozások és a szociális gazdaság támogatására irányuló eszközöket, mivel a korábbi eszközök, például az ökoinnovációs cselekvési terv, csak korlátozott eredményekkel jártak.

| 5.4. | A javaslathoz csatolt európai bizottsági munkadokumentumban (10) ismertetett 34 intézkedés közül az EGSZB szerint a következőket kellene kiemelt fontosságúként kezelni: |
| --- | --- |

5.4.

A javaslathoz csatolt európai bizottsági munkadokumentumban (10) ismertetett 34 intézkedés közül az EGSZB szerint a következőket kellene kiemelt fontosságúként kezelni:

| 5.4.1. | a kkv-k környezetvédelmi ellenőrzésére vonatkozó önkéntes, kísérleti mechanizmus megszilárdítása és általánossá tétele az ökotervezéshez és az eljárásokhoz kapcsolódó környezetvédelmi technológiák uniós támogatással történő ellenőrzéseinek kibővítése céljából, egy „zöld” közösségi védjegy (egyfajta II. ökocímketípus) esetleges bevezetésével; |
| --- | --- |

5.4.1.

a kkv-k környezetvédelmi ellenőrzésére vonatkozó önkéntes, kísérleti mechanizmus megszilárdítása és általánossá tétele az ökotervezéshez és az eljárásokhoz kapcsolódó környezetvédelmi technológiák uniós támogatással történő ellenőrzéseinek kibővítése céljából, egy „zöld” közösségi védjegy (egyfajta II. ökocímketípus) esetleges bevezetésével;

| 5.4.2. | a hitelhez jutás javítása: az EBB szerepének megerősítése a vállalkozások hitelhez jutásával kapcsolatban a körkörös gazdaságra történő átállás keretében, megszilárdítva a Természetitőke-finanszírozási Eszközt; egyedi garanciarendszerek létrehozása a mikro- és kisvállalkozások részére a hitelekhez, a mikrohitelhez, a kockázati tőkéhez és – az egész EU-ban alkalmazandó – energiahatékonyság magánfinanszírozási eszközéhez (PF4EE) való gyors és egyszerű hozzájutás érdekében; |
| --- | --- |

5.4.2.

a hitelhez jutás javítása: az EBB szerepének megerősítése a vállalkozások hitelhez jutásával kapcsolatban a körkörös gazdaságra történő átállás keretében, megszilárdítva a Természetitőke-finanszírozási Eszközt; egyedi garanciarendszerek létrehozása a mikro- és kisvállalkozások részére a hitelekhez, a mikrohitelhez, a kockázati tőkéhez és – az egész EU-ban alkalmazandó – energiahatékonyság magánfinanszírozási eszközéhez (PF4EE) való gyors és egyszerű hozzájutás érdekében;

| 5.4.3. | a mikro- és minivállalkozások ökoinnovációjának finanszírozása: a kkv-k új eszközeihez való hozzáférés megkönnyítése a Horizont 2020, valamint az ERFA, ETHA, LIFE és EMVA uniós alapok keretében, innovatív uniós bemutató projektek számára, átfogó programokkal, egyablakos ügyintézéssel, jól meghatározott és körülhatárolt területeken, amilyenek a rendszerszintű ökoinnovációs bemutató projektek – például olyan területeken, mint az intelligens városok, a területi klaszterek, a vámmentes övezetek – ahová a fellépéseket, az ösztönző és mentesítő intézkedéseket célszerű koncentrálni, számszerűsíthető és ambiciózus időközi célkitűzésekkel; |
| --- | --- |

5.4.3.

a mikro- és minivállalkozások ökoinnovációjának finanszírozása: a kkv-k új eszközeihez való hozzáférés megkönnyítése a Horizont 2020, valamint az ERFA, ETHA, LIFE és EMVA uniós alapok keretében, innovatív uniós bemutató projektek számára, átfogó programokkal, egyablakos ügyintézéssel, jól meghatározott és körülhatárolt területeken, amilyenek a rendszerszintű ökoinnovációs bemutató projektek – például olyan területeken, mint az intelligens városok, a területi klaszterek, a vámmentes övezetek – ahová a fellépéseket, az ösztönző és mentesítő intézkedéseket célszerű koncentrálni, számszerűsíthető és ambiciózus időközi célkitűzésekkel;

| 5.4.4. | a vállalkozói képzés és a vállalkozásoknál működő mentori rendszer fejlesztése: a vállalkozásoknál tartott képzések esetében a digitális eszközök előnyben részesítése – az EEN hálózat és a majdani Forráskiválósági Központ –, valamint a szakértők mentori tevékenysége, melynek során uniós támogatásban részesülnek a helyi mikro- és minivállalkozások; kiválasztott projektekre igénybe vehetik az Erasmus Plust és a COSME-t; |
| --- | --- |

5.4.4.

a vállalkozói képzés és a vállalkozásoknál működő mentori rendszer fejlesztése: a vállalkozásoknál tartott képzések esetében a digitális eszközök előnyben részesítése – az EEN hálózat és a majdani Forráskiválósági Központ –, valamint a szakértők mentori tevékenysége, melynek során uniós támogatásban részesülnek a helyi mikro- és minivállalkozások; kiválasztott projektekre igénybe vehetik az Erasmus Plust és a COSME-t;

| 5.4.5. | az anyagok, összetevők és köztes termékek körkörös piacának létrehozása: egy körkörös eBay indítása, amelyhez könnyen és biztonságosan hozzáférnének a zöld és a szociális gazdasághoz tartozó mikro- és kisvállalkozások, megerősített technikai-szabályozási szabványokra (CEN-CENELEC-ETSI és ISO) támaszkodó cserék alapján. |
| --- | --- |

5.4.5.

az anyagok, összetevők és köztes termékek körkörös piacának létrehozása: egy körkörös eBay indítása, amelyhez könnyen és biztonságosan hozzáférnének a zöld és a szociális gazdasághoz tartozó mikro- és kisvállalkozások, megerősített technikai-szabályozási szabványokra (CEN-CENELEC-ETSI és ISO) támaszkodó cserék alapján.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  HL C 318., 2011.10.29., 142. o.

1

(2)  HL C 224., 2008.8.30., 1. o., HL C 226., 2014.7.16., 1. o., HL C 67., 2013.3.6., 23. o. és HL C 44., 2011.2.11., 110. o.

2

(3)  HL C 271., 2013.9.19., 18. o.

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2013-0584+0+DOC+XML+V0//HU

4

(5)  HL C 311., 2014.9.12., 7. o.

5

(6)  HL C 24., 2012.1.28., 11. o.

6

(7)  HL C 107., 2011.4.6., 1. o.

7

(8)  HL C 451., 2014.12.16., 116. o.

8

(9)  HL C 311., 2014.9.12., 7. o.

9

(10)  SWD(2014) 213 final.

10

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/107 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/107

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A tengerfelügyeleti hatóságok közötti együttműködés révén elérhető jobb helyzetismeret: további lépések az EU tengeri területeire kiterjedő közös információmegosztási környezet keretében

(COM(2014) 451 final)

(2015/C 230/16)

| Előadó: | Christos POLYZOGOPOULOS |
| --- | --- |

Előadó:

Christos POLYZOGOPOULOS

2013. november 20-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: A tengerfelügyeleti hatóságok közötti együttműködés révén elérhető jobb helyzetismeret: további lépések az EU tengeri területeire kiterjedő közös információmegosztási környezet keretében

COM(2014) 451 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2014. november 11-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB kedvezően ítéli meg a vizsgált közleményt, amely az integrált tengerpolitika egyik stratégiai célkitűzése, az eredményesebb és költséghatékonyabb tengerfelügyelet létrehozására irányuló erőfeszítések logikus folytatásának tekinthető. Úgy véli, hogy az ezért a felügyeletért felelős hatóságok közötti információcsere javítása alapvetően fontos az Unió védelme, biztonsága, gazdasága és környezetének jövője szempontjából. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB kedvezően ítéli meg a vizsgált közleményt, amely az integrált tengerpolitika egyik stratégiai célkitűzése, az eredményesebb és költséghatékonyabb tengerfelügyelet létrehozására irányuló erőfeszítések logikus folytatásának tekinthető. Úgy véli, hogy az ezért a felügyeletért felelős hatóságok közötti információcsere javítása alapvetően fontos az Unió védelme, biztonsága, gazdasága és környezetének jövője szempontjából.

Az EGSZB elismeri a 2010-es ütemterv (1) kidolgozása óta európai és nemzeti szinten tett előrelépéseket, úgy ítéli azonban meg, hogy ezt a haladást különösen hasznos lenne az említett ütemterv célkitűzéseihez és hat szakaszához, illetve a 2009. október 15-i közleményhez (2) mérten pontosabban felmérni.

| 1.2. | Miután az utóbbi időben felhívta a figyelmet (3) arra, hogy a geopolitikai, stratégiai és környezeti kihívások felerősödtek a tengeri biztonság terén, az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul tisztázza és gyorsítsa fel „a tengeri CISE megvalósításának és további intézkedések megtételének értékelésére irányuló felülvizsgálati folyamatát” (4), melynek beindítása 2018-ig várható. |
| --- | --- |

1.2.

Miután az utóbbi időben felhívta a figyelmet (3) arra, hogy a geopolitikai, stratégiai és környezeti kihívások felerősödtek a tengeri biztonság terén, az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul tisztázza és gyorsítsa fel „a tengeri CISE megvalósításának és további intézkedések megtételének értékelésére irányuló felülvizsgálati folyamatát” (4), melynek beindítása 2018-ig várható.

| 1.3. | Az EGSZB azt javasolja, hogy a CISE („közös információmegosztási környezet”) jövőbeli fejlesztése során használják ki a kibővített hatály és az uniós tengerbiztonsági stratégiáról szóló legutóbbi közlemény (5) által nyújtott lehetőségeket egy naprakész, koherens és átfogó tengerfelügyeleti megközelítés kialakítása érdekében. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB azt javasolja, hogy a CISE („közös információmegosztási környezet”) jövőbeli fejlesztése során használják ki a kibővített hatály és az uniós tengerbiztonsági stratégiáról szóló legutóbbi közlemény (5) által nyújtott lehetőségeket egy naprakész, koherens és átfogó tengerfelügyeleti megközelítés kialakítása érdekében.

| 1.4. | Az EGSZB annak kifejtését kéri az Európai Bizottságtól, hogy a tagállamok hogyan törekedjenek „tengerfelügyeleti informatikai rendszerük (...) korszerűsítésére” anélkül, hogy „a kisebb fejlesztésekhez igényelhető (...) támogatás”-on (6) túlmenően további forrásokkal rendelkeznének, és a megtakarított források egy részének átvezetését vagy visszaforgatását javasolja a CISE hiányosságainak felszámolása és általános javítása érdekében. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB annak kifejtését kéri az Európai Bizottságtól, hogy a tagállamok hogyan törekedjenek „tengerfelügyeleti informatikai rendszerük (...) korszerűsítésére” anélkül, hogy „a kisebb fejlesztésekhez igényelhető (...) támogatás”-on (6) túlmenően további forrásokkal rendelkeznének, és a megtakarított források egy részének átvezetését vagy visszaforgatását javasolja a CISE hiányosságainak felszámolása és általános javítása érdekében.

| 1.5. | Mivel a projekt önkéntes alapon szerveződik, valamint tekintettel a politikai elkötelezettség jelentőségére és a többek között a rögzült gondolkodásmódból, sztereotípiákból és munkamódszerekből fakadó kulturális akadályokra, az EGSZB arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy erőfeszítéseit a meglévő pozitív tapasztalatokra támaszkodva olyan oktatási, illetve képzési intézkedésekre és a bizalom helyreállítását célzó kezdeményezésekre összpontosítsa, mint az Észak-atlanti parti őrség fórum, illetve a Világítótorony-fenntartó Hatóságok Nemzetközi Szervezete (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities/IALA). |
| --- | --- |

1.5.

Mivel a projekt önkéntes alapon szerveződik, valamint tekintettel a politikai elkötelezettség jelentőségére és a többek között a rögzült gondolkodásmódból, sztereotípiákból és munkamódszerekből fakadó kulturális akadályokra, az EGSZB arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy erőfeszítéseit a meglévő pozitív tapasztalatokra támaszkodva olyan oktatási, illetve képzési intézkedésekre és a bizalom helyreállítását célzó kezdeményezésekre összpontosítsa, mint az Észak-atlanti parti őrség fórum, illetve a Világítótorony-fenntartó Hatóságok Nemzetközi Szervezete (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities/IALA).

| 1.6. | Arra kéri továbbá az Európai Bizottságot, hogy pontosabban határozza meg, milyen intézkedéseket tervez rövid és hosszú távon a hatékony CISE megszilárdítását megnehezítő jogi és technikai akadályok leküzdésére. |
| --- | --- |

1.6.

Arra kéri továbbá az Európai Bizottságot, hogy pontosabban határozza meg, milyen intézkedéseket tervez rövid és hosszú távon a hatékony CISE megszilárdítását megnehezítő jogi és technikai akadályok leküzdésére.

| 1.7. | Az EGSZB figyelmeztet arra, hogy a számítógépes technológia rendkívül gyors fejlődése egy olyan új közös információmegosztási környezetet, mint a CISE, elkerülhetetlenül támadásoknak (7) tesz ki a virtuális térben, de terroristák részéről is, kiszámíthatatlan lehetséges következményekkel a közlekedés, a kereskedelem, a kikötők, a hajók, a legénység és a rakomány biztonságára nézve, ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul vizsgálja meg a kiberbiztonság kérdését a tengeri szállítás terén, illetve hozzon konkrét intézkedéseket a CISE védelmére. Az Egyesült Államok Kormányzati Ellenőrzési Hivatalának 2014-es jelentése a tengeri létfontosságú infrastruktúrák védelméről jól mutatja a helyzet sürgős jellegét (lásd http://gao.gov/products/GAO-14-459). |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB figyelmeztet arra, hogy a számítógépes technológia rendkívül gyors fejlődése egy olyan új közös információmegosztási környezetet, mint a CISE, elkerülhetetlenül támadásoknak (7) tesz ki a virtuális térben, de terroristák részéről is, kiszámíthatatlan lehetséges következményekkel a közlekedés, a kereskedelem, a kikötők, a hajók, a legénység és a rakomány biztonságára nézve, ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul vizsgálja meg a kiberbiztonság kérdését a tengeri szállítás terén, illetve hozzon konkrét intézkedéseket a CISE védelmére. Az Egyesült Államok Kormányzati Ellenőrzési Hivatalának 2014-es jelentése a tengeri létfontosságú infrastruktúrák védelméről jól mutatja a helyzet sürgős jellegét (lásd http://gao.gov/products/GAO-14-459).

| 1.8. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a jobb helyzetismeret, illetve a tengerfelügyeleti hatóságok közötti fokozott együttműködés a CISE-n keresztül hozzá fog járulni az uniós tengeri területek ökológiai integritásának védelméhez azáltal, hogy jobban óvják a biológiai sokféleséget és a tengeri erőforrásokat a nukleáris balesetekkel, a mérgező anyagokat tartalmazó hulladékok illegális lerakásával, a szennyező anyagokkal kapcsolatos súlyos incidensekkel és az éghajlatváltozással szemben. Emellett a tenger alatti kábelek és vezetékek biztonságának javítása növelni fogja az energiahatékonyságot. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a jobb helyzetismeret, illetve a tengerfelügyeleti hatóságok közötti fokozott együttműködés a CISE-n keresztül hozzá fog járulni az uniós tengeri területek ökológiai integritásának védelméhez azáltal, hogy jobban óvják a biológiai sokféleséget és a tengeri erőforrásokat a nukleáris balesetekkel, a mérgező anyagokat tartalmazó hulladékok illegális lerakásával, a szennyező anyagokkal kapcsolatos súlyos incidensekkel és az éghajlatváltozással szemben. Emellett a tenger alatti kábelek és vezetékek biztonságának javítása növelni fogja az energiahatékonyságot.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A kockázatok és fenyegetések jobb megértéséhez elengedhetetlen, hogy kellő időben hozzáférjünk a pontos információkhoz, és közös, megbízható képet alakíthassunk ki a tengeri helyzetről. A különféle adatforrások integrációja és az illetékes hatóságok koordinációja hozzájárul az aktuális tengerészeti kérdések jobb megértéséhez, és hozzáadott értéket teremt a korlátozott erőforrások hatékony felhasználásának köszönhetően. |
| --- | --- |

2.1.

A kockázatok és fenyegetések jobb megértéséhez elengedhetetlen, hogy kellő időben hozzáférjünk a pontos információkhoz, és közös, megbízható képet alakíthassunk ki a tengeri helyzetről. A különféle adatforrások integrációja és az illetékes hatóságok koordinációja hozzájárul az aktuális tengerészeti kérdések jobb megértéséhez, és hozzáadott értéket teremt a korlátozott erőforrások hatékony felhasználásának köszönhetően.

| 2.2. | Ebben az összefüggésben a tengerfelügyeleti hatóságok közötti optimális információcsere az integrált tengerpolitika egyik stratégiai célkitűzése. Az EU tengeri területeire vonatkozó közös információmegosztási környezet létrehozásával két, 2009-ben és 2010-ben közzétett európai bizottsági közlemény is foglalkozik (8). |
| --- | --- |

2.2.

Ebben az összefüggésben a tengerfelügyeleti hatóságok közötti optimális információcsere az integrált tengerpolitika egyik stratégiai célkitűzése. Az EU tengeri területeire vonatkozó közös információmegosztási környezet létrehozásával két, 2009-ben és 2010-ben közzétett európai bizottsági közlemény is foglalkozik (8).

| 2.3. | 2012-ben a tengerhajózási biztonságnak az integrált tengerfelügyeleten keresztül történő megerősítése a kék növekedést célzó program kulcsfontosságú összetevőjévé vált, mely program a növekedés és munkahelyteremtés előmozdítására irányul a tengeri gazdaságban (9). |
| --- | --- |

2.3.

2012-ben a tengerhajózási biztonságnak az integrált tengerfelügyeleten keresztül történő megerősítése a kék növekedést célzó program kulcsfontosságú összetevőjévé vált, mely program a növekedés és munkahelyteremtés előmozdítására irányul a tengeri gazdaságban (9).

| 2.4. | Az EU tengerbiztonsági stratégiájáról szóló nemrégiben (2014-ben) közzétett közös közlemény (10) érvekkel alátámasztva megerősíti a tengerfelügyelet és a tengeri ügyekkel kapcsolatos információcsere mint a tengerbiztonság lényegi alkotóelemének fontosságát. |
| --- | --- |

2.4.

Az EU tengerbiztonsági stratégiájáról szóló nemrégiben (2014-ben) közzétett közös közlemény (10) érvekkel alátámasztva megerősíti a tengerfelügyelet és a tengeri ügyekkel kapcsolatos információcsere mint a tengerbiztonság lényegi alkotóelemének fontosságát.

3.   A közlemény fő elemei

| 3.1. | A közlemény bemutatja a közös információmegosztási környezet (CISE) létrehozására vonatkozó ütemterv bevezetése óta európai és nemzeti szinten elért eredményeket. Az említett ütemterv bevezetése egy olyan folyamatos, önkéntes együttműködési folyamat, amelynek célja az ismeretek, a hatékonyság, a minőség, a válaszadási képesség és a koordináció megerősítése az európai tengeri területek felügyeletét biztosító intézkedések és az innováció ösztönzése tekintetében. |
| --- | --- |

3.1.

A közlemény bemutatja a közös információmegosztási környezet (CISE) létrehozására vonatkozó ütemterv bevezetése óta európai és nemzeti szinten elért eredményeket. Az említett ütemterv bevezetése egy olyan folyamatos, önkéntes együttműködési folyamat, amelynek célja az ismeretek, a hatékonyság, a minőség, a válaszadási képesség és a koordináció megerősítése az európai tengeri területek felügyeletét biztosító intézkedések és az innováció ösztönzése tekintetében.

| 3.2. | A puszta megosztáson túlmenően az EU a CISE-vel azt kívánja biztosítani, hogy az információt többször és helyesen használják fel a különböző felhasználói közösségek, átfedések nélkül, egy olyan decentralizált tengerfelügyeleti hálózatnak köszönhetően, amely megfelel az adatvédelemre vonatkozó előírásoknak és a nemzetközi szabályoknak. A CISE nem lép a jelenleg létező információcsere-rendszerek és platformok helyére, és nincs hatással az ide tartozó struktúrákra vagy a meglévő tagállami jogszabályokra. |
| --- | --- |

3.2.

A puszta megosztáson túlmenően az EU a CISE-vel azt kívánja biztosítani, hogy az információt többször és helyesen használják fel a különböző felhasználói közösségek, átfedések nélkül, egy olyan decentralizált tengerfelügyeleti hálózatnak köszönhetően, amely megfelel az adatvédelemre vonatkozó előírásoknak és a nemzetközi szabályoknak. A CISE nem lép a jelenleg létező információcsere-rendszerek és platformok helyére, és nincs hatással az ide tartozó struktúrákra vagy a meglévő tagállami jogszabályokra.

| 3.3. | Az ütemterv (11) konkrétabban hat szakaszt határozott meg a CISE fejlesztéséhez, melyek a következők: valamennyi felhasználói csoport azonosítása, az adatkészletek feltérképezése és az adatcsere célját szolgáló adathiány-elemzés, közös adatminősítési szintek meghatározása, a közös információmegosztási környezetet támogató keretrendszer kifejlesztése, a hozzáférési jogok meghatározása és végül a jogi rendelkezések tiszteletben tartásának biztosítása. |
| --- | --- |

3.3.

Az ütemterv (11) konkrétabban hat szakaszt határozott meg a CISE fejlesztéséhez, melyek a következők: valamennyi felhasználói csoport azonosítása, az adatkészletek feltérképezése és az adatcsere célját szolgáló adathiány-elemzés, közös adatminősítési szintek meghatározása, a közös információmegosztási környezetet támogató keretrendszer kifejlesztése, a hozzáférési jogok meghatározása és végül a jogi rendelkezések tiszteletben tartásának biztosítása.

| 3.4. | A CISE az alábbi cselekvési területekre vonatkozik: (1) a tengeri közlekedés biztonsága (beleértve a kutatást és a mentést), a tengeri közlekedés védelme és a hajók által okozott szennyezés megelőzése, (2) halászatiellenőrzés, (3) a tengeri szennyezéssel összefüggő készenléti és válaszintézkedések; tengeri környezet, (4) vámügyek, (5) határellenőrzés, (6) általános jogalkalmazás és (7) védelem. |
| --- | --- |

3.4.

A CISE az alábbi cselekvési területekre vonatkozik: (1) a tengeri közlekedés biztonsága (beleértve a kutatást és a mentést), a tengeri közlekedés védelme és a hajók által okozott szennyezés megelőzése, (2) halászatiellenőrzés, (3) a tengeri szennyezéssel összefüggő készenléti és válaszintézkedések; tengeri környezet, (4) vámügyek, (5) határellenőrzés, (6) általános jogalkalmazás és (7) védelem.

| 3.5. | Az európai gazdaság számára évente mintegy 400 millió euro potenciális irányítási és adminisztratív költségmegtakarítást, a hatóságok számára pedig megközelítőleg évi 40 millió euro közvetlen megtakarítást jelenthet. A kapcsolódó beruházási költségek az első tíz évben körülbelül 10 millió eurót tennének ki évente. |
| --- | --- |

3.5.

Az európai gazdaság számára évente mintegy 400 millió euro potenciális irányítási és adminisztratív költségmegtakarítást, a hatóságok számára pedig megközelítőleg évi 40 millió euro közvetlen megtakarítást jelenthet. A kapcsolódó beruházási költségek az első tíz évben körülbelül 10 millió eurót tennének ki évente.

4.   Általános észrevételek

| 4.1. | Nagy hangsúlyt fektetve az európai tengeri hajózás kérdésének jelentőségére mennyiségi, illetve foglalkoztatási és gazdasági szempontból, az EGSZB korábbi véleményeiben releváns észrevételeket és ajánlásokat fogalmazott meg egy sor az európai tengeri politikával kapcsolatos kérdésben (12), és részletesen foglalkozott mind a tengerhajózási biztonság általános kérdéseivel, mind pedig az integrált tengerfelügyelettel kapcsolatos konkrétabb kérdésekkel, jelezve, hogy az említett felügyelet biztosításához integrált mechanizmusra van szükség (13). |
| --- | --- |

4.1.

Nagy hangsúlyt fektetve az európai tengeri hajózás kérdésének jelentőségére mennyiségi, illetve foglalkoztatási és gazdasági szempontból, az EGSZB korábbi véleményeiben releváns észrevételeket és ajánlásokat fogalmazott meg egy sor az európai tengeri politikával kapcsolatos kérdésben (12), és részletesen foglalkozott mind a tengerhajózási biztonság általános kérdéseivel, mind pedig az integrált tengerfelügyelettel kapcsolatos konkrétabb kérdésekkel, jelezve, hogy az említett felügyelet biztosításához integrált mechanizmusra van szükség (13).

| 4.2. | A tengergazdálkodás ágazatközi megközelítése mellett érvelve az EGSZB konkrétan rámutatott arra, hogy az igazán integrált tengerhajózási piac eléréséhez elengedhetetlen, hogy a tagállami felügyeleti szervek, parti őrség és haditengerészet szorosabb együttműködést folytasson, mely magában foglalja az információcsere rendszerének és az integrált tengerfelügyelet rendszerének megteremtését (14). |
| --- | --- |

4.2.

A tengergazdálkodás ágazatközi megközelítése mellett érvelve az EGSZB konkrétan rámutatott arra, hogy az igazán integrált tengerhajózási piac eléréséhez elengedhetetlen, hogy a tagállami felügyeleti szervek, parti őrség és haditengerészet szorosabb együttműködést folytasson, mely magában foglalja az információcsere rendszerének és az integrált tengerfelügyelet rendszerének megteremtését (14).

| 4.3. | Az EGSZB egy harmonizált jogi kereten alapuló, az egész EU-ra kiterjedő, közös felügyeleti mechanizmus mellett is kiállt, amely az érzékeny és nem érzékeny adatok megosztásáról gondoskodik majd az uniós tagállamok hatóságai, az ügynökségek és a felhasználók között (15). |
| --- | --- |

4.3.

Az EGSZB egy harmonizált jogi kereten alapuló, az egész EU-ra kiterjedő, közös felügyeleti mechanizmus mellett is kiállt, amely az érzékeny és nem érzékeny adatok megosztásáról gondoskodik majd az uniós tagállamok hatóságai, az ügynökségek és a felhasználók között (15).

| 4.4. | Az EGSZB különösen hangsúlyozza, hogy egyértelművé kell tenni és meg kell erősíteni az irányítási struktúrákat és a forrásokat, ha biztosítani akarjuk a vizsgált rendkívül bonyolult és ambiciózus kezdeményezés fenntarthatóságát, amelyben több mint 400, a tengerfelügyelettel kapcsolatban hatalmas mennyiségű információt kezelő hatóság vesz részt, köztük az EU és az EGT tagállamainak hatóságai, valamint különböző uniós szervek is, például az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA), az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex), az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) és az Európai Védelmi Ügynökség (EDA). |
| --- | --- |

4.4.

Az EGSZB különösen hangsúlyozza, hogy egyértelművé kell tenni és meg kell erősíteni az irányítási struktúrákat és a forrásokat, ha biztosítani akarjuk a vizsgált rendkívül bonyolult és ambiciózus kezdeményezés fenntarthatóságát, amelyben több mint 400, a tengerfelügyelettel kapcsolatban hatalmas mennyiségű információt kezelő hatóság vesz részt, köztük az EU és az EGT tagállamainak hatóságai, valamint különböző uniós szervek is, például az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA), az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex), az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) és az Európai Védelmi Ügynökség (EDA).

| 4.5. | Az EGSZB megállapítja, hogy – tekintettel a tevékenység önkéntes jellegére, illetve a szubszidiaritás elvére –, a központi szerep a tagállamokra hárul, ami a költségvetési megszorítások és a válság kontextusában további terheket ró illetékes hatóságaikra és nagyobb kiadásokat indukál informatikai berendezéseik korszerűsítése, illetve kompatibilissá tétele miatt, mivel azok jelentős része – mintegy negyede – monolitikus és elavult struktúrán alapul. Ezzel kapcsolatban lásd az Európai Bizottság SWD (2014) 224 final, „Hatáselemzés” munkadokumentumát és Gartner 2013. évi, „A közös információmegosztási környezetre (CISE) vonatkozó forgatókönyvek fenntarthatósága és hatékonysága” című dokumentumát (az Európai Bizottság Tengerügyi és Halászati Főigazgatósága). |
| --- | --- |

4.5.

Az EGSZB megállapítja, hogy – tekintettel a tevékenység önkéntes jellegére, illetve a szubszidiaritás elvére –, a központi szerep a tagállamokra hárul, ami a költségvetési megszorítások és a válság kontextusában további terheket ró illetékes hatóságaikra és nagyobb kiadásokat indukál informatikai berendezéseik korszerűsítése, illetve kompatibilissá tétele miatt, mivel azok jelentős része – mintegy negyede – monolitikus és elavult struktúrán alapul. Ezzel kapcsolatban lásd az Európai Bizottság SWD (2014) 224 final, „Hatáselemzés” munkadokumentumát és Gartner 2013. évi, „A közös információmegosztási környezetre (CISE) vonatkozó forgatókönyvek fenntarthatósága és hatékonysága” című dokumentumát (az Európai Bizottság Tengerügyi és Halászati Főigazgatósága).

| 4.6. | Az EU tengeri területének az elkövetkező tizenöt évre vonatkozó kockázatértékeléséről végzett vizsgálatra tekintettel az EGSZB úgy véli, hogy a megosztandó információk hierarchizálásában előtérbe kellene helyezni a veszélyek, fenyegetések és gyenge pontok hatékony felderítését minden ágazatban és különösen a tengeri területeken, továbbá egy általánosabb szinten is. Ezzel kapcsolatban lásd: Wise Pens International, 2013., „Kockázatértékelő tanulmány mint a közös információmegosztási környezet (CISE) érdekében történő hatásvizsgálat szerves része” (az Európai Bizottság Tengerügyi és Halászati Főigazgatósága). |
| --- | --- |

4.6.

Az EU tengeri területének az elkövetkező tizenöt évre vonatkozó kockázatértékeléséről végzett vizsgálatra tekintettel az EGSZB úgy véli, hogy a megosztandó információk hierarchizálásában előtérbe kellene helyezni a veszélyek, fenyegetések és gyenge pontok hatékony felderítését minden ágazatban és különösen a tengeri területeken, továbbá egy általánosabb szinten is. Ezzel kapcsolatban lásd: Wise Pens International, 2013., „Kockázatértékelő tanulmány mint a közös információmegosztási környezet (CISE) érdekében történő hatásvizsgálat szerves része” (az Európai Bizottság Tengerügyi és Halászati Főigazgatósága).

| 4.7. | Mindenesetre az adatvédelmi szempontból érzékeny személyes vagy kereskedelmi jellegű adatok védelme és bizalmas kezelése nagyon fontos kérdés. Az EGSZB úgy véli, hogy ezekre nagyobb figyelmet kell fordítani, és további pontosításra van szükség, továbbá emlékeztet a témával kapcsolatban korábban közzétett észrevételeire és ajánlásaira. |
| --- | --- |

4.7.

Mindenesetre az adatvédelmi szempontból érzékeny személyes vagy kereskedelmi jellegű adatok védelme és bizalmas kezelése nagyon fontos kérdés. Az EGSZB úgy véli, hogy ezekre nagyobb figyelmet kell fordítani, és további pontosításra van szükség, továbbá emlékeztet a témával kapcsolatban korábban közzétett észrevételeire és ajánlásaira.

| 4.8. | Az EGSZB megelégedését fejezi ki a közös információmegosztási környezet ütemtervének végrehajtásával kapcsolatban a BlueMassMed, Marsuno és Coopp programoknak köszönhetően elért eredmények miatt, amelyek megerősítették az ágazatközi információcsere operatív szükségességét, és hozzájárultak a további pontosításhoz; továbbá arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy növelje az ezzel kapcsolatos erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

4.8.

Az EGSZB megelégedését fejezi ki a közös információmegosztási környezet ütemtervének végrehajtásával kapcsolatban a BlueMassMed, Marsuno és Coopp programoknak köszönhetően elért eredmények miatt, amelyek megerősítették az ágazatközi információcsere operatív szükségességét, és hozzájárultak a további pontosításhoz; továbbá arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy növelje az ezzel kapcsolatos erőfeszítéseit.

| 4.9. | Az EGSZB szintén biztatónak tartja a már jelzett előrelépéseket több eszköz végrehajtása tekintetében (16), melyek különböző cselekvési területek célkitűzéseit szolgálják, és bizonyos esetekben egynél több területre vonatkoznak. |
| --- | --- |

4.9.

Az EGSZB szintén biztatónak tartja a már jelzett előrelépéseket több eszköz végrehajtása tekintetében (16), melyek különböző cselekvési területek célkitűzéseit szolgálják, és bizonyos esetekben egynél több területre vonatkoznak.

| 4.10. | Az EGSZB rámutat, hogy tekintettel hat tengeri medencéjére, legkülső régióira és szigeteinek sajátosságaira, az Európai Unió tengeri földrajza a maga nemében egyedülálló, és hangsúlyozza, hogy a globális méreteket öltő fokozott fenyegetésekkel és veszélyekkel terhes helyzetekben a CISE tudástárának és hatékonyságának növelése elképzelhetetlen a nemzetközi, regionális és határokon átnyúló együttműködés növelése nélkül, melynek során kellő figyelmet kell fordítani az adott információcserére a harmadik országokkal, illetve a biztonsággal kapcsolatos kérdéseknek és az ilyen adatok kölcsönösségének vizsgálatára. |
| --- | --- |

4.10.

Az EGSZB rámutat, hogy tekintettel hat tengeri medencéjére, legkülső régióira és szigeteinek sajátosságaira, az Európai Unió tengeri földrajza a maga nemében egyedülálló, és hangsúlyozza, hogy a globális méreteket öltő fokozott fenyegetésekkel és veszélyekkel terhes helyzetekben a CISE tudástárának és hatékonyságának növelése elképzelhetetlen a nemzetközi, regionális és határokon átnyúló együttműködés növelése nélkül, melynek során kellő figyelmet kell fordítani az adott információcserére a harmadik országokkal, illetve a biztonsággal kapcsolatos kérdéseknek és az ilyen adatok kölcsönösségének vizsgálatára.

| 4.11. | Az EGSZB úgy véli, hogy a tengerfelügyelet következetes megközelítésének – az EU-ban és nemzetközi szinten – figyelembe kell vennie a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) kialakításával, illetve a missziók és műveletek vezetésével kapcsolatos kérdéseket. |
| --- | --- |

4.11.

Az EGSZB úgy véli, hogy a tengerfelügyelet következetes megközelítésének – az EU-ban és nemzetközi szinten – figyelembe kell vennie a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) kialakításával, illetve a missziók és műveletek vezetésével kapcsolatos kérdéseket.

| 4.12. | Az EGSZB üdvözli a polgári és katonai hatóságok közötti információcsere jelentős javulását, mivel ez utóbbiak azok közé tartoznak, akik a legtöbb adattal rendelkeznek a tengerfelügyeletre vonatkozóan, továbbá a NATO-erőforrások célzott felhasználásának megfontolását kéri. Ezen túlmenően emlékeztet a polgári és a katonai együttműködés példaértékű megoldásaira, amelyek az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) keretében kerültek kidolgozásra nemzeti és európai szinten. |
| --- | --- |

4.12.

Az EGSZB üdvözli a polgári és katonai hatóságok közötti információcsere jelentős javulását, mivel ez utóbbiak azok közé tartoznak, akik a legtöbb adattal rendelkeznek a tengerfelügyeletre vonatkozóan, továbbá a NATO-erőforrások célzott felhasználásának megfontolását kéri. Ezen túlmenően emlékeztet a polgári és a katonai együttműködés példaértékű megoldásaira, amelyek az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) keretében kerültek kidolgozásra nemzeti és európai szinten.

| 4.13. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy törekedjen a világűrbe telepített eszközök és az onnan származó adatok jobb kihasználására a közös információmegosztási környezet fejlesztése érdekében, mivel a tengerfelügyelet az uniós műholdas rendszerek egyik felhasználási területe. Példaként említhetjük, hogy a Copernicus tengerfelügyeleti szolgálatai (azelőtt a GMES – „Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés” – program) támogatják a kalózkodás, a kábítószer-kereskedelem, az illegális halászat, illetve a mérgező hulladékok lerakása elleni küzdelmet, együttműködésben a Frontex-szel, az EMSA-val, illetve az EU szárazföldi határait felügyelő műholdközponttal, hozzájárulva a biztonsági alkalmazásokhoz az EU külső tengeri határainak ellenőrzése tekintetében. |
| --- | --- |

4.13.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy törekedjen a világűrbe telepített eszközök és az onnan származó adatok jobb kihasználására a közös információmegosztási környezet fejlesztése érdekében, mivel a tengerfelügyelet az uniós műholdas rendszerek egyik felhasználási területe. Példaként említhetjük, hogy a Copernicus tengerfelügyeleti szolgálatai (azelőtt a GMES – „Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés” – program) támogatják a kalózkodás, a kábítószer-kereskedelem, az illegális halászat, illetve a mérgező hulladékok lerakása elleni küzdelmet, együttműködésben a Frontex-szel, az EMSA-val, illetve az EU szárazföldi határait felügyelő műholdközponttal, hozzájárulva a biztonsági alkalmazásokhoz az EU külső tengeri határainak ellenőrzése tekintetében.

| 4.14. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy azonnal vizsgálja meg a kiberbiztonság kérdését a tengeri szállítás terén, és határozzon meg konkrét lépéseket a közös információmegosztási környezet védelme érdekében, figyelembe véve, hogy feltétlenül biztosítani kell az érintett hatóságok különösen erős horizontális koordinációját. |
| --- | --- |

4.14.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy azonnal vizsgálja meg a kiberbiztonság kérdését a tengeri szállítás terén, és határozzon meg konkrét lépéseket a közös információmegosztási környezet védelme érdekében, figyelembe véve, hogy feltétlenül biztosítani kell az érintett hatóságok különösen erős horizontális koordinációját.

5.   Konkrét kérdések

| 5.1. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a kutatás, a fejlesztés és az innováció területén, hogy kezelni tudja az olyan nehéz technikai kérdéseket, mint az alkalmazások, rendszerek és szolgáltatások átjárhatósága és struktúrája – ilyenek például az adatok minőségi variációi a különböző szoftverek és rendszerek között –, amelyek jelentősen befolyásolják a CISE sikeres végrehajtását és hitelességét (17). |
| --- | --- |

5.1.

Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a kutatás, a fejlesztés és az innováció területén, hogy kezelni tudja az olyan nehéz technikai kérdéseket, mint az alkalmazások, rendszerek és szolgáltatások átjárhatósága és struktúrája – ilyenek például az adatok minőségi variációi a különböző szoftverek és rendszerek között –, amelyek jelentősen befolyásolják a CISE sikeres végrehajtását és hitelességét (17).

| 5.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy az EU tengeri területeire kiterjedő közös információmegosztási környezet kialakítása munkalehetőségeket és innovatív vállalkozói tevékenységeket kínál az EU számára, különösen az információs és kommunikációs technológiák (ikt) terén, ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy emelje ki a projekt e fontos szempontját. |
| --- | --- |

5.2.

Az EGSZB úgy véli, hogy az EU tengeri területeire kiterjedő közös információmegosztási környezet kialakítása munkalehetőségeket és innovatív vállalkozói tevékenységeket kínál az EU számára, különösen az információs és kommunikációs technológiák (ikt) terén, ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy emelje ki a projekt e fontos szempontját.

| 5.3. | Az EGSZB kéri továbbá az Európai Bizottságot, hogy fokozottan törekedjen az információk megosztása és terjesztése előtt álló kulturális akadályok leküzdésére, és úgy véli, hogy a CISE végrehajtásával kapcsolatos legjobb gyakorlatokra vonatkozó ajánlásokat összegyűjtő, nem kötelező érvényű kézikönyv közzététele nem elegendő az érintett ágazatokon belüli és azok közötti bizalom megteremtése és a gondoskodó mentalitás („care to share to be aware”) elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

5.3.

Az EGSZB kéri továbbá az Európai Bizottságot, hogy fokozottan törekedjen az információk megosztása és terjesztése előtt álló kulturális akadályok leküzdésére, és úgy véli, hogy a CISE végrehajtásával kapcsolatos legjobb gyakorlatokra vonatkozó ajánlásokat összegyűjtő, nem kötelező érvényű kézikönyv közzététele nem elegendő az érintett ágazatokon belüli és azok közötti bizalom megteremtése és a gondoskodó mentalitás („care to share to be aware”) elősegítése érdekében.

| 5.4. | A tengerfelügyelet integrációjában meglévő ágazatközi különbségek jelentős eltérésekhez vezetnek a CISE-hez való kapcsolódás érdekében tett erőfeszítések terén. Egyes országok például egyszerűsítették a felügyelettel kapcsolatos informatikai rendszereiket, míg mások nem. Néhányan erőteljes lépéseket tettek az ágazatok közötti elektronikus együttműködés biztosítása érdekében saját területükön, míg mások ágazati informatikai rendszerei zártak maradtak. |
| --- | --- |

5.4.

A tengerfelügyelet integrációjában meglévő ágazatközi különbségek jelentős eltérésekhez vezetnek a CISE-hez való kapcsolódás érdekében tett erőfeszítések terén. Egyes országok például egyszerűsítették a felügyelettel kapcsolatos informatikai rendszereiket, míg mások nem. Néhányan erőteljes lépéseket tettek az ágazatok közötti elektronikus együttműködés biztosítása érdekében saját területükön, míg mások ágazati informatikai rendszerei zártak maradtak.

| 5.5. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezéseit, melyek egy közös adatmodell létrehozására irányuló előírások kidolgozására vonatkoznak, más szóval kifejezések, definíciók, név- és adatformátumok, illetve adatok közötti kapcsolatok listájára, mely egyfajta „fordítási” eszközzé válik a tengerfelügyeletre vonatkozó információs rendszerek, különösen a polgári és katonai rendszerek között. |
| --- | --- |

5.5.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezéseit, melyek egy közös adatmodell létrehozására irányuló előírások kidolgozására vonatkoznak, más szóval kifejezések, definíciók, név- és adatformátumok, illetve adatok közötti kapcsolatok listájára, mely egyfajta „fordítási” eszközzé válik a tengerfelügyeletre vonatkozó információs rendszerek, különösen a polgári és katonai rendszerek között.

| 5.6. | Az EGSZB üdvözli a nemzeti egyablakos ügyintézési rendszerek kialakítása terén elért eredményeket, mely rendszerek az információcsere nemzeti központi platformjaiként működnek a hajókkal kapcsolatos információk benyújtása és az adatok megosztása terén, együttműködésben az Unió egységes tengeri információcsere-rendszerével, illetve más rendszerekkel is. Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (UNECE) által e téren azonosított jó gyakorlatok, valamint a kereskedelem és a közlekedés megkönnyítésére vonatkozó 33. sz. ajánlás is hasznos hivatkozási pont a CISE számára. |
| --- | --- |

5.6.

Az EGSZB üdvözli a nemzeti egyablakos ügyintézési rendszerek kialakítása terén elért eredményeket, mely rendszerek az információcsere nemzeti központi platformjaiként működnek a hajókkal kapcsolatos információk benyújtása és az adatok megosztása terén, együttműködésben az Unió egységes tengeri információcsere-rendszerével, illetve más rendszerekkel is. Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (UNECE) által e téren azonosított jó gyakorlatok, valamint a kereskedelem és a közlekedés megkönnyítésére vonatkozó 33. sz. ajánlás is hasznos hivatkozási pont a CISE számára.

| 5.7. | Az EGSZB megítélése szerint foglalkozni kell azzal a komoly nehézséggel, amelyet a informatikai platformok beszállítóikkal szembeni függősége jelent, ami megnehezíti interoperabilitásukat. Ugyanis a tagállamokban használatban lévő tengerfelügyeleti informatikai rendszerek mintegy 85 %-a speciális infrastruktúrára támaszkodik és nem szabványosított, így frissítésük vagy adaptálásuk továbbra is ugyanazon szolgáltatóktól függ. |
| --- | --- |

5.7.

Az EGSZB megítélése szerint foglalkozni kell azzal a komoly nehézséggel, amelyet a informatikai platformok beszállítóikkal szembeni függősége jelent, ami megnehezíti interoperabilitásukat. Ugyanis a tagállamokban használatban lévő tengerfelügyeleti informatikai rendszerek mintegy 85 %-a speciális infrastruktúrára támaszkodik és nem szabványosított, így frissítésük vagy adaptálásuk továbbra is ugyanazon szolgáltatóktól függ.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Ütemterv „az EU tengeri területeinek felügyeletét biztosító közös információmegosztási környezet létrehozására”, COM(2010) 584 final.

1

(2)  „Az EU tengeri területeire kiterjedő közös információmegosztási környezet”, COM(2009) 538 final.

2

(3)  Az EGSZB véleménye „Az EU tengerhajózási biztonsági stratégiája” tárgyban (HL C 458., 2014.12.19., 61. o.)

3

(4)  COM(2014) 451 final, 9. o.

4

(5)  „A nyitott és biztonságos globális tengeri terület megteremtése: az Európai Unió tengerbiztonsági stratégiájának elemei” (JOIN(2014) 9 final).

5

(6)  COM(2014) 451 final, 8. o.

6

(7)  Lásd az EGSZB saját kezdeményezésű, „Kibertámadások” az EU-ban” című véleményét (HL C 451., 2014.12.16., 31. o.)

7

(8)  COM(2009) 538 final és COM(2010) 584 final.

8

(9)  COM(2012) 494 final.

9

(10)  JOIN(2014) 9 final, 8–10. o.

10

(11)  COM(2010) 584 final.

11

(12)  Lásd például: HL C 211., 2008.8.19., 31–36. o., HL C 128., 2010.5.18., 131–135. o., HL C 107., 2011.4.6., 64–67. o., HL C 161., 2013.6.6., 87–92. o., HL C 255., 2010.9.22., 103–109. o.

12

(13)  Lásd például: HL C 44., 2011.2.11., 173–177. o., HL C 67., 2014.3.6., 32–46. o., HL C 76., 2013.3.14., 15–19. o., HL C 168., 2007.7.20., 57–62. o., HL C 32., 2004.2.5., 21–27. o., HL C 61., 2003.3.14., 174–183. o., HL C 458., 2014.12.19., 61. o.

13

(14)  HL C 107., 2011.4.6., 64–67. o.

14

(15)  HL C 44., 2011.4.6., 173-177. o.

15

(16)  COM(2014) 451 final, 5. o.

16

(17)  COM(2014) 451 final.

17

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/112 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/112

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő érvényesítésének stratégiája (közlemény)

(COM(2014) 389 final)

(2015/C 230/17)

| Előadó: | Jacques LEMERCIER |
| --- | --- |

Előadó:

Jacques LEMERCIER

2014. július 16-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Kereskedelem, növekedés és szellemi tulajdon – A szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő érvényesítésének stratégiája

COM(2014) 389 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Külkapcsolatok” szekció 2014. november 17-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 127 szavazattal, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB támogatja a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő védelmének és érvényesítésének javítására irányuló közleményt. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB támogatja a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő védelmének és érvényesítésének javítására irányuló közleményt.

| 1.2. | Az EGSZB különösen a harmadik országokban történő hamisítás elleni küzdelmet célzó európai bizottsági eljárást támogatja, amelyet kiemelten fontosnak tart. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB különösen a harmadik országokban történő hamisítás elleni küzdelmet célzó európai bizottsági eljárást támogatja, amelyet kiemelten fontosnak tart.

| 1.3. | Az EGSZB úgy véli, hogy a harmadik országokra vonatkozó új megközelítés megfelelő egyensúlyt hoz létre az uniós támogatások fenntartása és a bizonyított csalások esetén kiszabandó büntetések között. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB úgy véli, hogy a harmadik országokra vonatkozó új megközelítés megfelelő egyensúlyt hoz létre az uniós támogatások fenntartása és a bizonyított csalások esetén kiszabandó büntetések között.

| 1.4. | Az EGSZB rámutat annak szükségességére, hogy bizonyos uniós pénzügyi támogatások esetleges csökkentése nyomán semmiképpen ne járjon rosszul a helyi lakosság. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB rámutat annak szükségességére, hogy bizonyos uniós pénzügyi támogatások esetleges csökkentése nyomán semmiképpen ne járjon rosszul a helyi lakosság.

| 1.5. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy jobban kell tájékoztatni az európai és a harmadik országok civil társadalmát a szellemitulajdon-jogok megsértésének következményeiről, és jobban fel kell hívni ezekre a figyelmét. A hamisítás nemcsak a luxuscikkek ágazatának okoz károkat, hanem különféle ágazatokat érint – ilyen a gépkocsi, a légi közlekedés, a gyógyszerek, a növény-egészségügyi termékek, a higiéniai cikkek, valamint számos tömegpiaci termék, például a játékok és az elektromos berendezések ágazata. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy jobban kell tájékoztatni az európai és a harmadik országok civil társadalmát a szellemitulajdon-jogok megsértésének következményeiről, és jobban fel kell hívni ezekre a figyelmét. A hamisítás nemcsak a luxuscikkek ágazatának okoz károkat, hanem különféle ágazatokat érint – ilyen a gépkocsi, a légi közlekedés, a gyógyszerek, a növény-egészségügyi termékek, a higiéniai cikkek, valamint számos tömegpiaci termék, például a játékok és az elektromos berendezések ágazata.

| 1.6. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy az egyes felek érdekeit továbbra is azzal lehet a legjobban védeni, ha a szellemitulajdon-jogok védelmére vonatkozó nemzetközi megállapodások kiegészítéseképpen kétoldalú kereskedelmi megállapodásokat kötnek, amelyeket a harmadik országok esetében technikai támogatás egészít ki. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy az egyes felek érdekeit továbbra is azzal lehet a legjobban védeni, ha a szellemitulajdon-jogok védelmére vonatkozó nemzetközi megállapodások kiegészítéseképpen kétoldalú kereskedelmi megállapodásokat kötnek, amelyeket a harmadik országok esetében technikai támogatás egészít ki.

| 1.7. | Az EGSZB támogatja a „Follow the money” (Kövesd a pénzt!) eljárást, amelyet az Európai Bizottság a szellemitulajdon-jogok uniós szintű védelmének területén alkalmaz, de kétségei vannak hatásosságával kapcsolatban, még ha példásnak tartja is az internetgazdaság teljes értékláncában fellépő fontosabb közvetítők proaktív magatartását. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB támogatja a „Follow the money” (Kövesd a pénzt!) eljárást, amelyet az Európai Bizottság a szellemitulajdon-jogok uniós szintű védelmének területén alkalmaz, de kétségei vannak hatásosságával kapcsolatban, még ha példásnak tartja is az internetgazdaság teljes értékláncában fellépő fontosabb közvetítők proaktív magatartását.

| 1.8. | Végül az EGSZB úgy véli, hogy mivel az Európai Bizottságnak eddig nem sikerült a szellemitulajdon-jogok érvényesítésének fontosságára vonatkozó tájékoztatás és figyelemfelhívás, újabb lépéseket kell tennie ezek érdekében. |
| --- | --- |

1.8.

Végül az EGSZB úgy véli, hogy mivel az Európai Bizottságnak eddig nem sikerült a szellemitulajdon-jogok érvényesítésének fontosságára vonatkozó tájékoztatás és figyelemfelhívás, újabb lépéseket kell tennie ezek érdekében.

2.   Az európai bizottsági közlemény lényegi tartalma

| 2.1. | A közleménynek az a célja, hogy az Európai Bizottság által 2004-ben megkezdett stratégiát kiigazítva új stratégiát javasoljon „a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő érvényesítésére”. Az Európai Bizottság úgy véli, hogy az elmúlt tíz évben nemcsak jelentős technológiai változások történtek, hanem az európai vállalatok szellemi tulajdonát, valamint a társadalom szellemitulajdon-jogokhoz fűződő viszonyát érintő kihívások és kockázatok is számottevő változásokon mentek keresztül. A dokumentum pontosabb és hatékonyabb megoldásokat javasol a szellemi tulajdon harmadik országokban történő védelmére, továbbá a hamisítás elleni küzdelem elősegítésére. |
| --- | --- |

2.1.

A közleménynek az a célja, hogy az Európai Bizottság által 2004-ben megkezdett stratégiát kiigazítva új stratégiát javasoljon „a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő érvényesítésére”. Az Európai Bizottság úgy véli, hogy az elmúlt tíz évben nemcsak jelentős technológiai változások történtek, hanem az európai vállalatok szellemi tulajdonát, valamint a társadalom szellemitulajdon-jogokhoz fűződő viszonyát érintő kihívások és kockázatok is számottevő változásokon mentek keresztül. A dokumentum pontosabb és hatékonyabb megoldásokat javasol a szellemi tulajdon harmadik országokban történő védelmére, továbbá a hamisítás elleni küzdelem elősegítésére.

2.2.   Egy súlyos megállapítás: a szellemitulajdon-jogok jogosulatlan megszerzése fékezi a növekedést.

| 2.2.1. | A fokozott szellemitulajdonjog-igényű ágazatok az EU GDP-jéhez körülbelül 39 %-kal (azaz éves szinten 4  700 milliárd EUR-val) járulnak hozzá, és az összes munkahely 35 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

2.2.1.

A fokozott szellemitulajdonjog-igényű ágazatok az EU GDP-jéhez körülbelül 39 %-kal (azaz éves szinten 4  700 milliárd EUR-val) járulnak hozzá, és az összes munkahely 35 %-át teszik ki.

| 2.2.2. | Az Európai Bizottság által idézett egyes becslések szerint az EU évente GDP-jének mintegy 8 milliárd EUR összegű részét veszíti el a hamisítás és kalózkodás miatt. Globális szinten a költségek 2015-re elérhetik az 1  300 milliárd EUR-t. |
| --- | --- |

2.2.2.

Az Európai Bizottság által idézett egyes becslések szerint az EU évente GDP-jének mintegy 8 milliárd EUR összegű részét veszíti el a hamisítás és kalózkodás miatt. Globális szinten a költségek 2015-re elérhetik az 1  300 milliárd EUR-t.

| 2.2.3. | Tekintettel arra, hogy a BRICS-országok (1) világkereskedelemből való részesedése a 2000. évi 8 %-ról 2010-re 18,2 %-ra nőtt, és a becslések szerint a fejlődő országok 2030-ra a globális GDP közel 60 %-át fogják képviselni, a hamisítás, a kalózkodás, a lopás és a szellemitulajdon-jogok hűtlen kezelésének egyéb formái tovább bővülhetnek. |
| --- | --- |

2.2.3.

Tekintettel arra, hogy a BRICS-országok (1) világkereskedelemből való részesedése a 2000. évi 8 %-ról 2010-re 18,2 %-ra nőtt, és a becslések szerint a fejlődő országok 2030-ra a globális GDP közel 60 %-át fogják képviselni, a hamisítás, a kalózkodás, a lopás és a szellemitulajdon-jogok hűtlen kezelésének egyéb formái tovább bővülhetnek.

| 2.2.4. | Az internet számos ágazat szempontjából életbevágó fontosságú, hiszen 2006 és 2011 között a G8 országok GDP-növekedésének több mint 20 %-át az internetgazdaság generálta. A digitális technológiák fejlődése azonban soha nem látott mértékben sérti a szellemitulajdon-jogokat, és a becslések szerint a hamisított és kalóztermékek 2008-ban a világkereskedelem 2 %-át tették ki. |
| --- | --- |

2.2.4.

Az internet számos ágazat szempontjából életbevágó fontosságú, hiszen 2006 és 2011 között a G8 országok GDP-növekedésének több mint 20 %-át az internetgazdaság generálta. A digitális technológiák fejlődése azonban soha nem látott mértékben sérti a szellemitulajdon-jogokat, és a becslések szerint a hamisított és kalóztermékek 2008-ban a világkereskedelem 2 %-át tették ki.

| 2.2.5. | A szellemitulajdon-jogok megsértése nemcsak digitális árukat, például zenét, audiovizuális tartalmakat és szoftvereket érint, hanem fizikai árukat is, amelyekkel egyre inkább e-kereskedelmi platformokon kereskednek. |
| --- | --- |

2.2.5.

A szellemitulajdon-jogok megsértése nemcsak digitális árukat, például zenét, audiovizuális tartalmakat és szoftvereket érint, hanem fizikai árukat is, amelyekkel egyre inkább e-kereskedelmi platformokon kereskednek.

2.3.   Ezért a szellemi tulajdon valóságos „infrastruktúrájának” létrehozására van szükség.

| 2.3.1. | Igaz ugyan, hogy a harmadik országokban számos szabályozási reformot hajtottak végre a WTO-nak a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodása (TRIPS) eredményeként, de az érvényesítési erőfeszítéseket akadályozza a politikai akarat hiánya, a helyi közigazgatási tisztségviselők nem megfelelő képzettsége, a túl hosszú jogi eljárások és a bíróságok által kibocsátott nem kellőképp elrettentő erejű szankciók. Ezenkívül az a tény, hogy – ellentétben a szellemitulajdon-jogokkal –, az internet nem ismer határokat, bonyolulttá teszi a kiegyensúlyozott szakpolitikák kidolgozását, és felveti a közvetítők felelősségét, például az internetszolgáltatókét, amikor a szellemitulajdon-jogokat megsértő oldalakat működtetnek, különösen akkor, amikor megfelelő jogszabályokkal nem rendelkező és/vagy a cselekvési szándéktól húzódozó harmadik országokban letelepedett szolgáltatókról van szó. |
| --- | --- |

2.3.1.

Igaz ugyan, hogy a harmadik országokban számos szabályozási reformot hajtottak végre a WTO-nak a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodása (TRIPS) eredményeként, de az érvényesítési erőfeszítéseket akadályozza a politikai akarat hiánya, a helyi közigazgatási tisztségviselők nem megfelelő képzettsége, a túl hosszú jogi eljárások és a bíróságok által kibocsátott nem kellőképp elrettentő erejű szankciók. Ezenkívül az a tény, hogy – ellentétben a szellemitulajdon-jogokkal –, az internet nem ismer határokat, bonyolulttá teszi a kiegyensúlyozott szakpolitikák kidolgozását, és felveti a közvetítők felelősségét, például az internetszolgáltatókét, amikor a szellemitulajdon-jogokat megsértő oldalakat működtetnek, különösen akkor, amikor megfelelő jogszabályokkal nem rendelkező és/vagy a cselekvési szándéktól húzódozó harmadik országokban letelepedett szolgáltatókról van szó.

| 2.3.2. | A megfizethető, biztonságos és hatékony gyógyszerekhez való hozzáférés témájával kapcsolatban az EU olyan szakpolitikákat folytat, amelyek mind az innovatív, mind a generikus gyógyszerek kereskedelmének támogatására irányulnak. Az egyik célkitűzés továbbra is a hamisított gyógyszerek – amelyek veszélyesek lehetnek a betegekre nézve – kereskedelme elleni küzdelem. |
| --- | --- |

2.3.2.

A megfizethető, biztonságos és hatékony gyógyszerekhez való hozzáférés témájával kapcsolatban az EU olyan szakpolitikákat folytat, amelyek mind az innovatív, mind a generikus gyógyszerek kereskedelmének támogatására irányulnak. Az egyik célkitűzés továbbra is a hamisított gyógyszerek – amelyek veszélyesek lehetnek a betegekre nézve – kereskedelme elleni küzdelem.

| 2.3.3. | A közlemény emlékeztet rá, hogy az ilyen kisiklások elleni küzdelemhez az EU egész sor „eszközzel” rendelkezik, ám ezek hatékonysága nagyon gyakran attól függ, hogy a harmadik országok tiszteletben kívánják-e tartani ezeket a jogokat. |
| --- | --- |

2.3.3.

A közlemény emlékeztet rá, hogy az ilyen kisiklások elleni küzdelemhez az EU egész sor „eszközzel” rendelkezik, ám ezek hatékonysága nagyon gyakran attól függ, hogy a harmadik országok tiszteletben kívánják-e tartani ezeket a jogokat.

2.4.   Az érdekelt felekkel történő kommunikáció javítása

| 2.4.1. | Megjegyzendő, hogy az alapvető jogok tiszteletben tartása, valamint „az internet szabadsága” jelszavával Európában elutasították a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásra irányuló javaslatot (ACTA), ahogyan az USA-ban az online kalózkodás leállítására irányuló jogszabálytervezetet (SOPA) és a szellemi tulajdon védelmére irányuló PIPA tervezetet. Ezek a kudarcok azt mutatják, milyen nehéz összeegyeztetni a szellemitulajdon-jogok tiszteletben tartását a közvélemény felfogásával. Az európai közvélemény egy része ugyanis nem tartja bűncselekménynek a hamisítást és a kalózkodást, vagy nincs tisztában a szellemitulajdon-jogok megsértésének gazdasági következményeivel.
  Jobban el kell tehát magyarázni az uniós célkitűzéseket és a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő megsértésének hatásait, továbbá el kell magyarázni a szellemitulajdon-jogok érvényesítésére irányuló uniós erőfeszítéseket az érintett országokban, amelyek a feltaláló tevékenységét ösztönző környezet kialakítására irányulnak. |
| --- | --- |

2.4.1.

Megjegyzendő, hogy az alapvető jogok tiszteletben tartása, valamint „az internet szabadsága” jelszavával Európában elutasították a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásra irányuló javaslatot (ACTA), ahogyan az USA-ban az online kalózkodás leállítására irányuló jogszabálytervezetet (SOPA) és a szellemi tulajdon védelmére irányuló PIPA tervezetet. Ezek a kudarcok azt mutatják, milyen nehéz összeegyeztetni a szellemitulajdon-jogok tiszteletben tartását a közvélemény felfogásával. Az európai közvélemény egy része ugyanis nem tartja bűncselekménynek a hamisítást és a kalózkodást, vagy nincs tisztában a szellemitulajdon-jogok megsértésének gazdasági következményeivel.

Jobban el kell tehát magyarázni az uniós célkitűzéseket és a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő megsértésének hatásait, továbbá el kell magyarázni a szellemitulajdon-jogok érvényesítésére irányuló uniós erőfeszítéseket az érintett országokban, amelyek a feltaláló tevékenységét ösztönző környezet kialakítására irányulnak.

2.5.   Jobb adatszolgáltatás

| 2.5.1. | Egyes adatokat – például a szellemitulajdonjog-sértés mértékéről és hatásáról szólókat – továbbra is nehéz beszerezni. |
| --- | --- |

2.5.1.

Egyes adatokat – például a szellemitulajdonjog-sértés mértékéről és hatásáról szólókat – továbbra is nehéz beszerezni.

| 2.5.2. | A szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjának létrehozása fontos lépés: a központ adatokat szolgáltat a szellemitulajdon-jog EU-n kívüli országokban történő tiszteletben tartásáról a prioritások meghatározása és az érdekelt felek tájékoztatása érdekében. |
| --- | --- |

2.5.2.

A szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjának létrehozása fontos lépés: a központ adatokat szolgáltat a szellemitulajdon-jog EU-n kívüli országokban történő tiszteletben tartásáról a prioritások meghatározása és az érdekelt felek tájékoztatása érdekében.

2.6.   Az európai jogszabályok harmonizálása annak érdekében, hogy nagyobb hatásuk legyen a harmadik országokban

Úgy tűnik, hogy a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó harmonizált uniós jogszabályok elősegítik a harmadik országokkal folytatott tárgyalásokat, mivel egyértelmű alapot biztosítanak az uniós tárgyalási pozíció kialakításához.

2.7.   Az EU-n belüli együttműködés fokozása

Az Európai Bizottság és a tagállamok közötti együttműködés további javítását célzó lehetőségeket (például információmegosztás) arra a partnerségre támaszkodva kellene feltérképezni, amely a Bizottság, a tagállamok és az üzleti világ között alakult ki, hogy végrehajtható legyen a piacra jutási stratégia és így még erőforrás-hatékonyabb lehessen.

2.8.   A szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő védelmének és érvényesítésének javítása

Mint ahogyan a 2010-es értékelő vizsgálatból is kiderül, „a Bizottság aktívan hozzájárult a szellemitulajdon-jogok multilaterális szintű érvényesítéséhez, különösen a WTO TRIPS-tanácsában, de főként a harmadik országok ellenállása miatt csak korlátozott eredményeket sikerült elérni.”

2.9.   Vitarendezés és egyéb jogorvoslatok

| 2.9.1. | A TRIPS-megállapodás megsértése esetén a WTO vitarendezési eljárásaihoz lehet folyamodni. |
| --- | --- |

2.9.1.

A TRIPS-megállapodás megsértése esetén a WTO vitarendezési eljárásaihoz lehet folyamodni.

| 2.9.2. | A szellemi tulajdonra vonatkozó szabályokra irányuló nemzetközi kötelezettségeket többször is megsértő országok esetében az Európai Bizottság mérlegelheti, hogy korlátozza részvételüket bizonyos egyedi, az Európai Unió által támogatott technikai segítségnyújtási programokban vagy csökkenti az e programok keretében részükre nyújtott pénzügyi hozzájárulást. |
| --- | --- |

2.9.2.

A szellemi tulajdonra vonatkozó szabályokra irányuló nemzetközi kötelezettségeket többször is megsértő országok esetében az Európai Bizottság mérlegelheti, hogy korlátozza részvételüket bizonyos egyedi, az Európai Unió által támogatott technikai segítségnyújtási programokban vagy csökkenti az e programok keretében részükre nyújtott pénzügyi hozzájárulást.

| 2.9.3. | A párbeszéd javítása és a helyi szakértelem biztosítása végett számos tagállam alkalmaz „szellemi tulajdonnal foglalkozó attasét” (2) a kulcsfontosságú országokban lévő küldöttségeiben. A cél az, hogy támogatást nyújtsanak az uniós jogtulajdonosoknak a harmadik országokban. |
| --- | --- |

2.9.3.

A párbeszéd javítása és a helyi szakértelem biztosítása végett számos tagállam alkalmaz „szellemi tulajdonnal foglalkozó attasét” (2) a kulcsfontosságú országokban lévő küldöttségeiben. A cél az, hogy támogatást nyújtsanak az uniós jogtulajdonosoknak a harmadik országokban.

2.10.   Földrajzi prioritások meghatározása

Az EU kétévente frissíti azoknak a kiemelt országoknak a jegyzékét, ahol megsértik a szellemitulajdon-jogokat.

3.   A legfontosabb szempontok

| 3.1. | A szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontja és az Európai Szabadalmi Hivatal által készített legutóbbi tanulmány azokkal az ágazatokkal foglalkozik, amelyek szellemitulajdon-jogokat használnak fel az EU-ban. A tanulmány értékeli a gazdasági eredményekhez és a kereskedelemhez uniós szinten nyújtott hozzájárulásukat, és tagállami szintű elemzést végez a 2008–2010-es időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

3.1.

A szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontja és az Európai Szabadalmi Hivatal által készített legutóbbi tanulmány azokkal az ágazatokkal foglalkozik, amelyek szellemitulajdon-jogokat használnak fel az EU-ban. A tanulmány értékeli a gazdasági eredményekhez és a kereskedelemhez uniós szinten nyújtott hozzájárulásukat, és tagállami szintű elemzést végez a 2008–2010-es időszakra vonatkozóan.

| 3.2. | Ebben az időszakban a szellemitulajdon-jogokat felhasználó ágazatok tették ki az EU és a világ többi része között folytatott kereskedelem nagy részét, és kereskedelmi többletet generáltak. Az uniós import 88 %-a és az export 90 %-a fokozott szellemitulajdonjog-igényű árukból állt. A fokozott szellemitulajdonjog-igényű iparágak kedvezően hatnak az EU kereskedelmi helyzetére. |
| --- | --- |

3.2.

Ebben az időszakban a szellemitulajdon-jogokat felhasználó ágazatok tették ki az EU és a világ többi része között folytatott kereskedelem nagy részét, és kereskedelmi többletet generáltak. Az uniós import 88 %-a és az export 90 %-a fokozott szellemitulajdonjog-igényű árukból állt. A fokozott szellemitulajdonjog-igényű iparágak kedvezően hatnak az EU kereskedelmi helyzetére.

| 3.3. | A tanulmány szerint fokozott a szellemitulajdonjog-igényű iparágak az uniós munkahelyek 26 %-át képviselik, ami körülbelül 56 millió közvetlen munkahelynek felel meg, és ezt még 20 millió közvetett munkahely egészíti ki. Összesen minden harmadik uniós munkahely a fokozott szellemitulajdonjog-igényű iparágakra támaszkodik. |
| --- | --- |

3.3.

A tanulmány szerint fokozott a szellemitulajdonjog-igényű iparágak az uniós munkahelyek 26 %-át képviselik, ami körülbelül 56 millió közvetlen munkahelynek felel meg, és ezt még 20 millió közvetett munkahely egészíti ki. Összesen minden harmadik uniós munkahely a fokozott szellemitulajdonjog-igényű iparágakra támaszkodik.

| 3.4. | Fontos lenne felmérni, hogy milyen gazdasági hatással jár a szellemitulajdon-jogok érvényesítésének hiánya az uniós tagállamokban és a harmadik országokban. Az Európai Unió jelenlegi gazdasági és társadalmi problémái különösen indokolttá teszik ezt. |
| --- | --- |

3.4.

Fontos lenne felmérni, hogy milyen gazdasági hatással jár a szellemitulajdon-jogok érvényesítésének hiánya az uniós tagállamokban és a harmadik országokban. Az Európai Unió jelenlegi gazdasági és társadalmi problémái különösen indokolttá teszik ezt.

3.5.   Bizonyos ágazatok továbbra is nagyon érzékenyek. Ezek egyike a gyógyszerekhez való hozzáférés.

| 3.5.1. | Az EGSZB felhívja a figyelmet a kötelező engedélyek sajátos esetére a nemzetközi kereskedelem keretében. Az engedélyeket a TRIPS megállapodás 31. cikke határozza meg, és olyan mechanizmust jelentenek, amely révén a szabadalom tárgya a jogtulajdonos engedélye nélkül is felhasználható, például közegészségügyi célokból. |
| --- | --- |

3.5.1.

Az EGSZB felhívja a figyelmet a kötelező engedélyek sajátos esetére a nemzetközi kereskedelem keretében. Az engedélyeket a TRIPS megállapodás 31. cikke határozza meg, és olyan mechanizmust jelentenek, amely révén a szabadalom tárgya a jogtulajdonos engedélye nélkül is felhasználható, például közegészségügyi célokból.

| 3.5.2. | Általában a szabadalom tulajdonosa önmaga, személyesen használhatja fel a védett találmányt, vagy más személynek engedélyezheti a felhasználást. Amikor azonban a közérdek úgy kívánja, a nemzeti hatóságok a tulajdonos jóváhagyása nélkül is engedélyezhetik egy harmadik személy számára a szabadalom felhasználását. |
| --- | --- |

3.5.2.

Általában a szabadalom tulajdonosa önmaga, személyesen használhatja fel a védett találmányt, vagy más személynek engedélyezheti a felhasználást. Amikor azonban a közérdek úgy kívánja, a nemzeti hatóságok a tulajdonos jóváhagyása nélkül is engedélyezhetik egy harmadik személy számára a szabadalom felhasználását.

| 3.5.3. | Ez a mechanizmus egy a TRIPS megállapodást aláírt harmadik országban valamint az uniós tagállamokban alkalmazható, amennyiben olyan molekulákat, amelyek javíthatják a népesség egészségi állapotát, valamely harmadik országban letelepedett vállalkozások megfizethetetlen áron hozzák forgalomba. |
| --- | --- |

3.5.3.

Ez a mechanizmus egy a TRIPS megállapodást aláírt harmadik országban valamint az uniós tagállamokban alkalmazható, amennyiben olyan molekulákat, amelyek javíthatják a népesség egészségi állapotát, valamely harmadik országban letelepedett vállalkozások megfizethetetlen áron hozzák forgalomba.

4.   AZ EGSZB megjegyzései

| 4.1. | Az EGSZB támogatja a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő védelmének és érvényesítésének javítására irányuló közleményt. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB támogatja a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő védelmének és érvényesítésének javítására irányuló közleményt.

| 4.2. | Az EGSZB különösen a harmadik országokra vonatkozó új megközelítést üdvözli, amely megfelelő egyensúlyt hoz létre az uniós támogatások fenntartása és a szellemitulajdon-jogok megsértése esetén kiszabandó büntetések között. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB különösen a harmadik országokra vonatkozó új megközelítést üdvözli, amely megfelelő egyensúlyt hoz létre az uniós támogatások fenntartása és a szellemitulajdon-jogok megsértése esetén kiszabandó büntetések között.

| 4.3. | Az EGSZB rámutat annak szükségességére, hogy bizonyos uniós pénzügyi támogatások esetleges csökkentése nyomán semmiképpen ne járjon rosszul a helyi lakosság. |
| --- | --- |

4.3.

Az EGSZB rámutat annak szükségességére, hogy bizonyos uniós pénzügyi támogatások esetleges csökkentése nyomán semmiképpen ne járjon rosszul a helyi lakosság.

| 4.4. | Az EGSZB támogatja az Európai Tanács 2014. márciusi megállapítását, amely szerint a szellemitulajdon-jogok a növekedés és az innováció kulcsfontosságú ösztönzői. |
| --- | --- |

4.4.

Az EGSZB támogatja az Európai Tanács 2014. márciusi megállapítását, amely szerint a szellemitulajdon-jogok a növekedés és az innováció kulcsfontosságú ösztönzői.

| 4.5. | Az EGSZB támogatja tehát az Európai Bizottság hamisítás elleni küzdelmét, amelyet kiemelten fontosnak tart. |
| --- | --- |

4.5.

Az EGSZB támogatja tehát az Európai Bizottság hamisítás elleni küzdelmét, amelyet kiemelten fontosnak tart.

| 4.6. | Az EGSZB rámutat, hogy nem csak a luxuságazatokról (ruha, illatszer, bőráruk stb.) van szó. Aggasztóan terjed a gépkocsialkatrészek, a gyakran nagyon veszélyes növényvédő szerek, továbbá a testápolásra szolgáló hétköznapi fogyasztási cikkek hamisítása, ami közvetlen következményekkel jár az egészségre és a biztonságra nézve. |
| --- | --- |

4.6.

Az EGSZB rámutat, hogy nem csak a luxuságazatokról (ruha, illatszer, bőráruk stb.) van szó. Aggasztóan terjed a gépkocsialkatrészek, a gyakran nagyon veszélyes növényvédő szerek, továbbá a testápolásra szolgáló hétköznapi fogyasztási cikkek hamisítása, ami közvetlen következményekkel jár az egészségre és a biztonságra nézve.

| 4.7. | Az EGSZB emlékeztet rá, hogy az uniós export 90 %-a a fokozott szellemitulajdonjog-igényű iparágakból származik. A foglalkoztatás számára adódó következmények távolról sem elhanyagolhatóak. |
| --- | --- |

4.7.

Az EGSZB emlékeztet rá, hogy az uniós export 90 %-a a fokozott szellemitulajdonjog-igényű iparágakból származik. A foglalkoztatás számára adódó következmények távolról sem elhanyagolhatóak.

| 4.8. | Az EGSZB tudomásul veszi az új intézkedéseket, amelyek a nemzetközi kereskedelmi jog ilyen jellegű megsértései elleni küzdelemre irányulnak. |
| --- | --- |

4.8.

Az EGSZB tudomásul veszi az új intézkedéseket, amelyek a nemzetközi kereskedelmi jog ilyen jellegű megsértései elleni küzdelemre irányulnak.

| 4.9. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy szisztematikusan, rendszeresen végezzenek vizsgálatokat az említett cselekedetekért felelős vállalatok vagy államok azonosítása érdekében. |
| --- | --- |

4.9.

Az EGSZB egyetért azzal, hogy szisztematikusan, rendszeresen végezzenek vizsgálatokat az említett cselekedetekért felelős vállalatok vagy államok azonosítása érdekében.

| 4.10. | Az EGSZB támogatja, hogy arányos intézkedéseket szabjanak ki azokra a jogsértőkre, akikről megállapítható, hogy vonakodnak a szabályok érvényesítésétől. |
| --- | --- |

4.10.

Az EGSZB támogatja, hogy arányos intézkedéseket szabjanak ki azokra a jogsértőkre, akikről megállapítható, hogy vonakodnak a szabályok érvényesítésétől.

| 4.11. | Az EGSZB minden olyan intézkedést támogat, amely elsősorban a kereskedelmi szinten működő jogsértők ellen irányul azzal a céllal, hogy megfossza őket az illegális kereskedelemből szerzett jövedelmektől, amelyekre a szellemitulajdon-jogokat megsértve, valamint a növekedésre, az innovációra és a foglalkoztatásra romboló hatást gyakorolva tesznek szert. |
| --- | --- |

4.11.

Az EGSZB minden olyan intézkedést támogat, amely elsősorban a kereskedelmi szinten működő jogsértők ellen irányul azzal a céllal, hogy megfossza őket az illegális kereskedelemből szerzett jövedelmektől, amelyekre a szellemitulajdon-jogokat megsértve, valamint a növekedésre, az innovációra és a foglalkoztatásra romboló hatást gyakorolva tesznek szert.

| 4.12. | Az EGSZB ennek érdekében azt szeretné, ha a lehető legpontosabban meghatároznák a „kereskedelmi szint” fogalmát annak elkerülésére, hogy a tervezett büntetések hatóköre túlságosan korlátozott legyen, vagy hogy számottevően bővüljenek az alkalmazásra rendelkezésre álló határidők. |
| --- | --- |

4.12.

Az EGSZB ennek érdekében azt szeretné, ha a lehető legpontosabban meghatároznák a „kereskedelmi szint” fogalmát annak elkerülésére, hogy a tervezett büntetések hatóköre túlságosan korlátozott legyen, vagy hogy számottevően bővüljenek az alkalmazásra rendelkezésre álló határidők.

| 4.13. | Az EGSZB hangsúlyozza a tagállamokkal folytatott jó együttműködés jelentőségét. Emlékeztet arra, hogy a tagállamok készítettek már tanulmányokat a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő védelméről és érvényesítéséről. |
| --- | --- |

4.13.

Az EGSZB hangsúlyozza a tagállamokkal folytatott jó együttműködés jelentőségét. Emlékeztet arra, hogy a tagállamok készítettek már tanulmányokat a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő védelméről és érvényesítéséről.

| 4.14. | Végül az EGSZB úgy véli, hogy mivel az Európai Bizottságnak eddig nem sikerült a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó tájékoztatás és figyelemfelhívás, újabb lépéseket kell tennie ezek érdekében. |
| --- | --- |

4.14.

Végül az EGSZB úgy véli, hogy mivel az Európai Bizottságnak eddig nem sikerült a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó tájékoztatás és figyelemfelhívás, újabb lépéseket kell tennie ezek érdekében.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

(1)  Brazília, Oroszország, India, Kína és Dél-Afrika.

1

(2)  Szellemi tulajdonnal foglalkozó attasé.

2

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/117 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/117

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Törökországból származó mezőgazdasági termékeknek az Unióba történő behozataláról (kodifikált szöveg)

(COM(2014) 586 final – 2014/0272 (COD))

(2015/C 230/18)

2014. október 20-én az Európai Parlament úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (2) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Törökországból származó mezőgazdasági termékeknek az Unióba történő behozataláról (kodifikált szöveg)

COM(2014) 586 final – 2014/0272 (COD).

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 144 szavazattal 3 ellenében, 2 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/118 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/118

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Törökországból származó mezőgazdasági termékeknek az Unióba történő behozatalára vonatkozó egyes engedmények felfüggesztéséről (kodifikált szöveg)

COM(2014) 593 final – 2014/0275 (COD)

(2015/C 230/19)

2014. október 20-án az Európai Parlament úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (2) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Törökországból származó mezőgazdasági termékeknek az Unióba történő behozatalára vonatkozó egyes engedmények felfüggesztéséről (kodifikált szöveg)

COM(2014) 593 final – 2014/0275 (COD).

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2014. december 10—11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 145 szavazattal 2 ellenében, 5 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/119

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, baromfihúsra, búzára és kétszeresre, korpára, korpás lisztre és más maradékra előírt egyes uniós vámkontingensek megnyitására és kezelésére vonatkozó rendelkezésekről (kodifikált szöveg)

(COM(2014) 594 final – 2014/0276 COD)

(2015/C 230/20)

2014. október 20-án az Európai Parlament úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (2) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, baromfihúsra, búzára és kétszeresre, korpára, korpás lisztre és más maradékra előírt egyes uniós vámkontingensek megnyitására és kezelésére vonatkozó rendelkezésekről (kodifikált szöveg)

COM(2014) 594 final – 2014/0276 COD.

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 150 szavazattal 2 ellenében, 6 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/120 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/120

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

(COM(2014) 614 final – 2014/0285 COD)

(2015/C 230/21)

2014. október 20-án az Európai Parlament, 2014. október 27-én pedig a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

COM(2014) 614 final – 2014/0285 COD.

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 152 szavazattal 1 ellenében, 2 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/121 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/121

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre Az Európai Gazdasági Közösség és az Izlandi Köztársaság között létrejött megállapodásban előírt védintézkedésekről (kodifikált szöveg)

(COM(2014) 308 final – 2014/0160 (COD))

(2015/C 230/22)

2014. szeptember 15-én az Európai Parlament az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján úgy határozott, hogy kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Gazdasági Közösség és az Izlandi Köztársaság között létrejött megállapodásban előírt védintézkedésekről (kodifikált szöveg)

COM(2014) 308 final – 2014/0160 (COD).

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2014. december 10—11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 157 szavazattal 1 ellenében, 3 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/122 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/122

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a kivitelre vonatkozó közös szabályokról (kodifikált szöveg)

(COM(2014) 322 final – 2014/0167 (COD))

(2015/C 230/23)

2014. szeptember 15-én az Európai Parlament úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a kivitelre vonatkozó közös szabályokról (kodifikált szöveg)

COM(2014) 322 final – 2014/0167 (COD.

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2014. december 10—11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 147 szavazattal 1 ellenében, 4 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/123

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a behozatalra vonatkozó közös szabályokról (kodifikált szöveg)

(COM(2014) 321 final – 2014/0166 (COD))

(2015/C 230/24)

2014. szeptember 15-én az Európai Parlament úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a behozatalra vonatkozó közös szabályokról (kodifikált szöveg)

COM(2014) 321 final – 2014/0166 (COD).

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2014. december 10—11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a december 10-i ülésnapon) 150 szavazattal 1 ellenében, 5 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/124 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/124

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (átdolgozás)

(COM(2014) 323 final – 2014/0168 (COD))

(2015/C 230/25)

2014. szeptember 15-én az Európai Parlament, illetve 2014. október 8-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (átdolgozás)

COM(2014) 323 final – 2014/0168 (COD).

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2014. december 10—11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 145 szavazattal 3 ellenében, 7 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/125 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/125

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egyes harmadik országokból származó textiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának közös szabályairól (átdolgozás)

(COM(2014) 345 final – 2014/0177 (COD))

(2015/C 230/26)

2014. október 8-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egyes harmadik országokból származó textiltermékek kétoldalú megállapodások, jegyzőkönyvek, egyéb megállapodások vagy egyéb különleges uniós importszabályozás hatálya alá nem tartozó behozatalának közös szabályairól (átdolgozás)

COM(2014) 345 final – 2014/0177 (COD).

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2014. december 10—11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 151 szavazattal 2 ellenében, 5 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/126

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő uniós eljárások megállapításáról (kodifikált szöveg)

(COM(2014) 341 final – 2014/0174 (COD))

(2015/C 230/27)

2014. szeptember 15-én az Európai Parlament úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő uniós eljárások megállapításáról

COM(2014) 341 final – 2014/0174 (COD).

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2014. december 10—11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 150 szavazattal 3 ellenében, 1 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/127 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/127

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a WTO Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után az Unió által hozható intézkedésekről (kodifikált szöveg)

(COM(2014) 317 final – 2014/0163 (COD))

(2015/C 230/28)

2014. október 20-én az Európai Parlament úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a WTO Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után az Unió által hozható intézkedésekről (kodifikált szöveg)

COM(2014) 317 final – 2014/0163 (COD).

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2014. december 10—11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 148 szavazattal 3 ellenében, 6 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/128

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról (kodifikált szöveg)

[COM(2014) 374 final – 2014/0190 (COD)]

(2015/C 230/29)

2014. október 20-án az Európai Parlament úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról (kodifikált szöveg)

COM(2014) 374 final – 2014/0190 (COD).

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2014. december 10—11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 152 szavazattal 1 ellenében, 6 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 230/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 230/129

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (kodifikált szöveg)

COM(2014) 660 final – 2014/0305 (COD)

(2015/C 230/30)

2014. november 12-én az Európai Parlament úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (kodifikált szöveg)

COM(2014) 660 final – 2014/0305 (COD).

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2014. december 10—11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 154 szavazattal 3 ellenében, 5 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Henri MALOSSE

---