# Úřední věstník L 179/8. č

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 179 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 588. července 2015 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 179

České vydání

Právní předpisy

Svazek 588. července 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1071 ze dne 1. října 2014 o státní podpoře SA 26190 (2012/C) (ex 2011/NN), kterou poskytlo Německo letišti Saarbrücken a leteckým společnostem, které letiště využívají (oznámeno pod číslem C(2014) 5062) (Pouze anglické znění je závazné) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1072 ze dne 1. října 2014 o opatřeních přijatých Německem ve prospěch společnosti Propapier PM2 GmbH – státní podpora SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12, ex N 582/07) (oznámeno pod číslem C(2014) 6837) (Pouze německé znění je závazné) (
  1
  ) | 54 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1073 ze dne 9. ledna 2015 o státní podpoře SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN) SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN), SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN), kterou poskytl Kypr společnosti Cyprus Airways (Public) Ltd (oznámeno pod číslem C(2014) 9362) (Pouze anglické znění je závazné) (
  1
  ) | 83 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1074 ze dne 19. ledna 2015 o státní podpoře SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), kterou poskytla Itálie – Dodatečná vyrovnávací platba za závazek veřejné služby pro společnost CSTP (oznámeno pod číslem C(2015)74) (Pouze italské znění je závazné) (
  1
  ) | 112 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1075 ze dne 19. ledna 2015 o státní podpoře SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN), kterou poskytla Itálie – Dodatečná vyrovnávací platba za závazek veřejné služby pro společnost Buonotourist (oznámeno pod číslem C(2015) 75) (Pouze italské znění je závazné) (
  1
  ) | 128 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1071 ze dne 1. října 2014 o státní podpoře SA 26190 (2012/C) (ex 2011/NN), kterou poskytlo Německo letišti Saarbrücken a leteckým společnostem, které letiště využívají (oznámeno pod číslem C(2014) 5062) (Pouze anglické znění je závazné) (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 5062)

1

1

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1072 ze dne 1. října 2014 o opatřeních přijatých Německem ve prospěch společnosti Propapier PM2 GmbH – státní podpora SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12, ex N 582/07) (oznámeno pod číslem C(2014) 6837) (Pouze německé znění je závazné) (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 6837)

1

54

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1073 ze dne 9. ledna 2015 o státní podpoře SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN) SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN), SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN), kterou poskytl Kypr společnosti Cyprus Airways (Public) Ltd (oznámeno pod číslem C(2014) 9362) (Pouze anglické znění je závazné) (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 9362)

1

83

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1074 ze dne 19. ledna 2015 o státní podpoře SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), kterou poskytla Itálie – Dodatečná vyrovnávací platba za závazek veřejné služby pro společnost CSTP (oznámeno pod číslem C(2015)74) (Pouze italské znění je závazné) (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015)74)

1

112

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1075 ze dne 19. ledna 2015 o státní podpoře SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN), kterou poskytla Itálie – Dodatečná vyrovnávací platba za závazek veřejné služby pro společnost Buonotourist (oznámeno pod číslem C(2015) 75) (Pouze italské znění je závazné) (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015) 75)

1

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 8.7.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1071

ze dne 1. října 2014

o státní podpoře SA 26190 (2012/C) (ex 2011/NN), kterou poskytlo Německo letišti Saarbrücken a leteckým společnostem, které letiště využívají

(oznámeno pod číslem C(2014) 5062)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | V rámci parlamentní otázky z roku 2008 nadnesla poslankyně Evropského parlamentu Hiltrud Breyer problém veřejného financování společnosti Verkehrsholding Saarland (dále jen „vh Saar“), letiště Saarbrücken a slev poskytnutých leteckým společnostem využívajícím letiště (3). Na tuto parlamentní otázku odpověděl komisař Tajani dne 5. září 2008. Tato otázka byla rovněž zaevidována jako stížnost pod číslem CP 171/2008. |
| --- | --- |

(1)

V rámci parlamentní otázky z roku 2008 nadnesla poslankyně Evropského parlamentu Hiltrud Breyer problém veřejného financování společnosti Verkehrsholding Saarland (dále jen „vh Saar“), letiště Saarbrücken a slev poskytnutých leteckým společnostem využívajícím letiště (3). Na tuto parlamentní otázku odpověděl komisař Tajani dne 5. září 2008. Tato otázka byla rovněž zaevidována jako stížnost pod číslem CP 171/2008.

| (2) | V parlamentní otázce se tvrdilo, že společnost vh Saar obdržela ze státního rozpočtu spolkové země Sársko částku ve výši 11 milionů EUR, a to ve formě navýšení kapitálu. Uvádělo se, že tyto finanční prostředky byly použity k uhrazení ztrát společnosti provozující letiště, která patřila dceřiné společnosti společnosti vh Saar. Provozovatel letiště, jeho mateřská společnost a společnost vh Saar měli být propojeni prostřednictvím smluv o odvodu zisku. To údajně sloužilo ke skrytému a trvalému dotování neziskového letiště. |
| --- | --- |

(2)

V parlamentní otázce se tvrdilo, že společnost vh Saar obdržela ze státního rozpočtu spolkové země Sársko částku ve výši 11 milionů EUR, a to ve formě navýšení kapitálu. Uvádělo se, že tyto finanční prostředky byly použity k uhrazení ztrát společnosti provozující letiště, která patřila dceřiné společnosti společnosti vh Saar. Provozovatel letiště, jeho mateřská společnost a společnost vh Saar měli být propojeni prostřednictvím smluv o odvodu zisku. To údajně sloužilo ke skrytému a trvalému dotování neziskového letiště.

| (3) | Komise si od Německa vyžádala další informace dne 31. července 2008, 24. září 2010, 24. března 2011 a 8. srpna 2011. Německo na tyto žádosti odpovědělo a další informace poskytlo dne 4. listopadu 2008, 17. ledna 2011, 14. června 2011 a 7. října 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komise si od Německa vyžádala další informace dne 31. července 2008, 24. září 2010, 24. března 2011 a 8. srpna 2011. Německo na tyto žádosti odpovědělo a další informace poskytlo dne 4. listopadu 2008, 17. ledna 2011, 14. června 2011 a 7. října 2011.

| (4) | Dopisem ze dne 22. února 2012 Komise Německo informovala, že se s ohledem na tuto podporu rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 22. února 2012 Komise Německo informovala, že se s ohledem na tuto podporu rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“).

| (5) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k údajné podpoře. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k údajné podpoře.

| (6) | Dne 20. srpna 2012 obdržela Komise připomínky jedné zúčastněné strany – společnosti Air Berlin. Dne 1. října 2012 Komise tyto připomínky předala Německu, které mělo možnost se k nim do jednoho měsíce vyjádřit; vyjádření Německa bylo obdrženo dopisem ze dne 29. října 2012. V rámci řízení zaslaly své připomínky i soukromé osoby, které uvedly, že poskytnutí veřejného financování letišti představovalo státní podporu. |
| --- | --- |

(6)

Dne 20. srpna 2012 obdržela Komise připomínky jedné zúčastněné strany – společnosti Air Berlin. Dne 1. října 2012 Komise tyto připomínky předala Německu, které mělo možnost se k nim do jednoho měsíce vyjádřit; vyjádření Německa bylo obdrženo dopisem ze dne 29. října 2012. V rámci řízení zaslaly své připomínky i soukromé osoby, které uvedly, že poskytnutí veřejného financování letišti představovalo státní podporu.

| (7) | Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení si Komise vyžádala další informace dne 24. února 2012, 23. dubna 2012, 16. října 2012, 26. listopadu 2013 a 14. března 2014. Německo na tyto žádosti odpovědělo a další informace poskytlo dne 17. dubna 2012, 4. května 2012, 14. prosince 2012, 14. ledna 2014 a 3. dubna 2014. |
| --- | --- |

(7)

Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení si Komise vyžádala další informace dne 24. února 2012, 23. dubna 2012, 16. října 2012, 26. listopadu 2013 a 14. března 2014. Německo na tyto žádosti odpovědělo a další informace poskytlo dne 17. dubna 2012, 4. května 2012, 14. prosince 2012, 14. ledna 2014 a 3. dubna 2014.

| (8) | Dne 24. února 2014 Komise Německu sdělila, že dne 20. února 2014 byly přijaty pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 (5), a vyzvala je, aby do dvaceti pracovních dnů ode dne zveřejnění nových pokynů pro leteckou dopravu v Úředním věstníku podalo své připomínky. Německo odpovědělo dne 6. května 2014. |
| --- | --- |

(8)

Dne 24. února 2014 Komise Německu sdělila, že dne 20. února 2014 byly přijaty pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 (5), a vyzvala je, aby do dvaceti pracovních dnů ode dne zveřejnění nových pokynů pro leteckou dopravu v Úředním věstníku podalo své připomínky. Německo odpovědělo dne 6. května 2014.

| (9) | Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 byly v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněny dne 4. dubna 2014 (6). Tyto pokyny nahradily pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 (7). |
| --- | --- |

(9)

Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 byly v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněny dne 4. dubna 2014 (6). Tyto pokyny nahradily pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 (7).

| (10) | Dne 15. dubna 2014 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení, v němž byly členské státy a zúčastněné strany vyzvány, aby do dvaceti pracovních dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení podaly připomínky k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v daném případě (8). Dne 5. května 2014 podala připomínky společnost Air Berlin. |
| --- | --- |

(10)

Dne 15. dubna 2014 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení, v němž byly členské státy a zúčastněné strany vyzvány, aby do dvaceti pracovních dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení podaly připomínky k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v daném případě (8). Dne 5. května 2014 podala připomínky společnost Air Berlin.

| (11) | Dne 17. června 2014 Německo Komisi sdělilo, že výjimečně souhlasí s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině. |
| --- | --- |

(11)

Dne 17. června 2014 Německo Komisi sdělilo, že výjimečně souhlasí s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině.

2.   POPIS OPATŘENÍ A DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENí

2.1.   OKOLNOSTI ŠETŘENÍ

2.1.1.   HISTORIE A ROZVOJ LETIŠTĚ SAARBRÜCKEN

| (12) | Letiště Saarbrücken je letištěm hlavního města spolkové země Sársko, Saarbrückenu. Podle veřejně dostupných informací bylo letiště slavnostně otevřeno v roce 1928 a v provozu bylo do roku 1939, kdy bylo po vypuknutí války uzavřeno. Letiště obnovilo činnost v roce 1966, kdy byla vybudována moderní přistávací a vzletová dráha vhodná pro letadla středního doletu. V roce 1999 byla zahájena výstavba nového terminálu, která si vyžádala investice ve výši přibližně 11,8 milionu EUR. Nový terminál, který byl podle veřejně dostupných údajů navržen pro 8 00  000 cestujících ročně, byl otevřen v květnu 2005. Německo však uvedlo, že kvůli omezením souvisejícím s bezpečnostní infrastrukturou je skutečná kapacita letiště pouze 7 00  000 cestujících ročně. |
| --- | --- |

(12)

Letiště Saarbrücken je letištěm hlavního města spolkové země Sársko, Saarbrückenu. Podle veřejně dostupných informací bylo letiště slavnostně otevřeno v roce 1928 a v provozu bylo do roku 1939, kdy bylo po vypuknutí války uzavřeno. Letiště obnovilo činnost v roce 1966, kdy byla vybudována moderní přistávací a vzletová dráha vhodná pro letadla středního doletu. V roce 1999 byla zahájena výstavba nového terminálu, která si vyžádala investice ve výši přibližně 11,8 milionu EUR. Nový terminál, který byl podle veřejně dostupných údajů navržen pro 8 00  000 cestujících ročně, byl otevřen v květnu 2005. Německo však uvedlo, že kvůli omezením souvisejícím s bezpečnostní infrastrukturou je skutečná kapacita letiště pouze 7 00  000 cestujících ročně.

| (13) | Tabulky 1 a 2 ukazují rozvoj letiště z hlediska počtu cestujících a pohybů letadel. Nákladní letecká doprava nemá na letišti Saarbrücken větší význam.

  Tabulka 1


  Počty cestujících v letech 1998–2012
   (9)











  Rok | Pravidelná komerční doprava | Charterová komerční doprava | Komerční letecká doprava celkem | Nekomerční letecká doprava | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 1 26  231 | 2 93  449 | 4 19  680 | 10  070 | 4 29  750 |
| 1999 | 1 34  228 | 3 08  634 | 4 42  862 | 3  810 | 4 46  672 |
| 2000 | 1 49  693 | 3 32  902 | 4 82  595 | 1  971 | 4 84  566 |
| 2001 | 1 41  676 | 3 38  354 | 4 80  030 | 831 | 4 80  861 |
| 2002 | 1 44  542 | 3 16  757 | 4 61  299 | 946 | 4 62  245 |
| 2003 | 1 35  100 | 3 23  083 | 4 58  183 | 1  502 | 4 59  685 |
| 2004 | 1 28  498 | 3 31  355 | 4 59  853 | 1  560 | 4 61  413 |
| 2005 | 1 36  178 | 3 50  052 | 4 86  230 | 1  256 | 4 87  486 |
| 2006 | 1 25  188 | 2 95  033 | 4 20  221 | 1  422 | 4 21  643 |
| 2007 | 1 76  690 | 1 73  263 | 3 49  953 | 639 | 3 50  592 |
| 2008 | 3 60  694 | 1 57  226 | 5 17  920 | 368 | 5 18  288 |
| 2009 | 3 35  684 | 1 34  249 | 4 69  933 | 214 | 4 70  147 |
| 2010 | 3 31  780 | 1 59  469 | 4 91  249 | 166 | 4 91  415 |
| 2011 | 3 68  314 | 84  000 | 4 52  314 | 1  338 | 4 53  652 |
| 2012 | 3 64  076 | 61  353 | 4 25  429 | 414 | 4 25  843 |

(13)

Tabulky 1 a 2 ukazují rozvoj letiště z hlediska počtu cestujících a pohybů letadel. Nákladní letecká doprava nemá na letišti Saarbrücken větší význam.

Tabulka 1

Počty cestujících v letech 1998–2012
   (9)

Rok

Pravidelná komerční doprava

Charterová komerční doprava

Komerční letecká doprava celkem

Nekomerční letecká doprava

Celkem

1998

1 26  231

2 93  449

4 19  680

10  070

4 29  750

1999

1 34  228

3 08  634

4 42  862

3  810

4 46  672

2000

1 49  693

3 32  902

4 82  595

1  971

4 84  566

2001

1 41  676

3 38  354

4 80  030

831

4 80  861

2002

1 44  542

3 16  757

4 61  299

946

4 62  245

2003

1 35  100

3 23  083

4 58  183

1  502

4 59  685

2004

1 28  498

3 31  355

4 59  853

1  560

4 61  413

2005

1 36  178

3 50  052

4 86  230

1  256

4 87  486

2006

1 25  188

2 95  033

4 20  221

1  422

4 21  643

2007

1 76  690

1 73  263

3 49  953

639

3 50  592

2008

3 60  694

1 57  226

5 17  920

368

5 18  288

2009

3 35  684

1 34  249

4 69  933

214

4 70  147

2010

3 31  780

1 59  469

4 91  249

166

4 91  415

2011

3 68  314

84  000

4 52  314

1  338

4 53  652

2012

3 64  076

61  353

4 25  429

414

4 25  843

Tabulka 2

Pohyby letadel
   (10)

| Rok | Pravidelná komerční doprava | Charterová komerční doprava | Komerční letecká doprava celkem | Nekomerční letecká doprava | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 7  240 | 6  021 | 13  261 | 7  558 | 20  819 |
| 1999 | 7  491 | 7  192 | 14  683 | 7  280 | 21  963 |
| 2000 | 7  970 | 8  171 | 16  141 | 4  972 | 21  113 |
| 2001 | 6  740 | 4  624 | 11  364 | 3  582 | 14  946 |
| 2002 | 7  979 | 3  957 | 11  936 | 3  228 | 15  164 |
| 2003 | 7  256 | 4  377 | 11  633 | 3  378 | 15  011 |
| 2004 | 6  531 | 4  032 | 10  563 | 3  201 | 13  764 |
| 2005 | 6  291 | 4  453 | 10  744 | 3  458 | 14  202 |
| 2006 | 6  469 | 4  539 | 10  980 | 4  047 | 15  055 |
| 2007 | 7  046 | 4  011 | 11  057 | 3  464 | 14  521 |
| 2008 | 11  173 | 3  475 | 14  648 | 2  596 | 17  244 |
| 2009 | 9  686 | 2  912 | 12  598 | 3  093 | 15  691 |
| 2010 | 8  775 | 4  983 | 13  758 | 2  487 | 16  245 |
| 2011 | 7  307 | 4  641 | 11  948 | 2  535 | 14  483 |
| 2012 | 6  567 | 3  398 | 9  965 | 2  359 | 12  324 |

Rok

Pravidelná komerční doprava

Charterová komerční doprava

Komerční letecká doprava celkem

Nekomerční letecká doprava

Celkem

1998

7  240

6  021

13  261

7  558

20  819

1999

7  491

7  192

14  683

7  280

21  963

2000

7  970

8  171

16  141

4  972

21  113

2001

6  740

4  624

11  364

3  582

14  946

2002

7  979

3  957

11  936

3  228

15  164

2003

7  256

4  377

11  633

3  378

15  011

2004

6  531

4  032

10  563

3  201

13  764

2005

6  291

4  453

10  744

3  458

14  202

2006

6  469

4  539

10  980

4  047

15  055

2007

7  046

4  011

11  057

3  464

14  521

2008

11  173

3  475

14  648

2  596

17  244

2009

9  686

2  912

12  598

3  093

15  691

2010

8  775

4  983

13  758

2  487

16  245

2011

7  307

4  641

11  948

2  535

14  483

2012

6  567

3  398

9  965

2  359

12  324

| (14) | Nejdůležitější událostí pro letiště byl na straně jedné odchod společnosti Hapag Lloyd v roce 2006 a na straně druhé usazení společnosti Air Berlin v roce 2007. Charterová letecká společnost Hapag Lloyd (nyní „TUIFly“) přispívala až do rozhodnutí o přemístění činnosti na nedaleké letiště Zweibrücken k celkovému objemu přepravy na letišti Saarbrücken více než 1 90  000 cestujících. Usazení společnosti Air Berlin na druhou stranu ohlašovalo významný nárůst objemu pravidelné letecké přepravy na letišti Saarbrücken. Zatímco do roku 2006 převládala na letišti Saarbrücken charterová doprava, od roku 2007 využívá většina cestujících na letišti Saarbrücken pravidelné linky. |
| --- | --- |

(14)

Nejdůležitější událostí pro letiště byl na straně jedné odchod společnosti Hapag Lloyd v roce 2006 a na straně druhé usazení společnosti Air Berlin v roce 2007. Charterová letecká společnost Hapag Lloyd (nyní „TUIFly“) přispívala až do rozhodnutí o přemístění činnosti na nedaleké letiště Zweibrücken k celkovému objemu přepravy na letišti Saarbrücken více než 1 90  000 cestujících. Usazení společnosti Air Berlin na druhou stranu ohlašovalo významný nárůst objemu pravidelné letecké přepravy na letišti Saarbrücken. Zatímco do roku 2006 převládala na letišti Saarbrücken charterová doprava, od roku 2007 využívá většina cestujících na letišti Saarbrücken pravidelné linky.

| (15) | Pokud jde o budoucnost, Německo uvedlo, že podle nejnovějších prognóz týkajících se letecké dopravy (srpen 2010) lze očekávat, že se objem přepravy v roce 2020 zvýší na [...] (11) cestujících. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o budoucnost, Německo uvedlo, že podle nejnovějších prognóz týkajících se letecké dopravy (srpen 2010) lze očekávat, že se objem přepravy v roce 2020 zvýší na [...] (11) cestujících.

2.1.2.   GEOGRAFICKÁ POLOHA A SPÁDOVÁ OBLAST

| (16) | Letiště Saarbrücken se nachází přibližně 10 km na jihovýchod od města Saarbrücken. K nejbližším letištím patří (12):






  — | letiště Zweibrücken (přibližně 39 km nebo přibližně 29 minut doby strávené na cestě autem) |
| --- | --- | --- |

(16)

Letiště Saarbrücken se nachází přibližně 10 km na jihovýchod od města Saarbrücken. K nejbližším letištím patří (12):

—

letiště Zweibrücken (přibližně 39 km nebo přibližně 29 minut doby strávené na cestě autem)

| — | letiště Metz-Nancy-Lorraine (přibližně 96 km nebo přibližně 61 minut doby strávené na cestě autem) |
| --- | --- |

—

letiště Metz-Nancy-Lorraine (přibližně 96 km nebo přibližně 61 minut doby strávené na cestě autem)

| — | letiště Lucemburk (přibližně 121 km nebo přibližně 77 minut doby strávené na cestě autem) |
| --- | --- |

—

letiště Lucemburk (přibližně 121 km nebo přibližně 77 minut doby strávené na cestě autem)

| — | letiště Frankfurt-Hahn (přibližně 128 km nebo přibližně 85 minut doby strávené na cestě autem) |
| --- | --- |

—

letiště Frankfurt-Hahn (přibližně 128 km nebo přibližně 85 minut doby strávené na cestě autem)

| — | letiště Štrasburk (přibližně 140 km nebo přibližně 91 minut doby strávené na cestě autem) |
| --- | --- |

—

letiště Štrasburk (přibližně 140 km nebo přibližně 91 minut doby strávené na cestě autem)

| — | letiště Frankfurt (nad Mohanem) (přibližně 163 km nebo přibližně 92 minut doby strávené na cestě autem) |
| --- | --- |

—

letiště Frankfurt (nad Mohanem) (přibližně 163 km nebo přibližně 92 minut doby strávené na cestě autem)

| — | letiště Karlsruhe/Baden-Baden (přibližně 161 km nebo přibližně 104 minut doby strávené na cestě autem) |
| --- | --- |

—

letiště Karlsruhe/Baden-Baden (přibližně 161 km nebo přibližně 104 minut doby strávené na cestě autem)

| (17) | Podle Německa pochází velká většina cestujících z daného regionu. Uvádí se, že 71 % cestujících pochází ze Sárska, 15 % ze západní části spolkové země Porýní- Falc (včetně oblasti Zweibrückenu) a přibližně 14 % z Francie, Lucemburska a oblasti Trevíru. Odhadovaný nárůst počtu cestujících má podle očekávání vyplývat i z vyšší poptávky z oblasti Sárska. |
| --- | --- |

(17)

Podle Německa pochází velká většina cestujících z daného regionu. Uvádí se, že 71 % cestujících pochází ze Sárska, 15 % ze západní části spolkové země Porýní- Falc (včetně oblasti Zweibrückenu) a přibližně 14 % z Francie, Lucemburska a oblasti Trevíru. Odhadovaný nárůst počtu cestujících má podle očekávání vyplývat i z vyšší poptávky z oblasti Sárska.

2.1.3.   PRÁVNÍ A EKONOMICKÁ SITUACE NA LETIŠTI SAARBRÜCKEN

| (18) | V roce 1997 byla společnost Flughafen Saarbrücken GmbH, dřívější vlastník a provozovatel letiště, rozdělena na dvě samostatné společnosti: Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH (dále jen „FSBG“) byla pověřena provozováním letiště, zatímco společnost Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH (dále jen „FSBesitzG“) byla vlastníkem letiště a byla pověřena údržbou infrastruktury. Za provozování a komerční využívání letiště musela společnost FSBG hradit společnosti FSBesitzG nájemné. |
| --- | --- |

(18)

V roce 1997 byla společnost Flughafen Saarbrücken GmbH, dřívější vlastník a provozovatel letiště, rozdělena na dvě samostatné společnosti: Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH (dále jen „FSBG“) byla pověřena provozováním letiště, zatímco společnost Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH (dále jen „FSBesitzG“) byla vlastníkem letiště a byla pověřena údržbou infrastruktury. Za provozování a komerční využívání letiště musela společnost FSBG hradit společnosti FSBesitzG nájemné.

| (19) | Do 30. června 2007 měla ve společnosti FSBG 48 % podíl společnost FSBesitzG, 51 % podíl společnost Fraport AG (provozovatel letiště ve Frankfurtu (nad Mohanem)) a 1 % podíl město Saarbrücken. Ve společnosti FSBesitzG měla zase 99,9 % podíl společnost vh Saar a 0,1 % podíl spolková země Sársko. Přímým vlastníkem společnosti vh Saar byla vždy spolková země Sársko. |
| --- | --- |

(19)

Do 30. června 2007 měla ve společnosti FSBG 48 % podíl společnost FSBesitzG, 51 % podíl společnost Fraport AG (provozovatel letiště ve Frankfurtu (nad Mohanem)) a 1 % podíl město Saarbrücken. Ve společnosti FSBesitzG měla zase 99,9 % podíl společnost vh Saar a 0,1 % podíl spolková země Sársko. Přímým vlastníkem společnosti vh Saar byla vždy spolková země Sársko.

| (20) | Dne 30. června 2007 prodala společnost Fraport AG svůj podíl ve společnosti FSBG společnosti FSBesitzG, která posléze vlastnila ve společnosti FSBG 99 % podíl. Počátkem roku 2008 se obě společnosti spojily a byla obnovena společnost Flughafen Saarbrücken GmbH (dále jen „FSG“), čímž byla v zásadě znovu nastolena situace, která existovala před částečnou privatizací společnosti Fraport AG v roce 1997. Od roku 2008 je společnost FSG zcela ve vlastnictví společnosti vh Saar. |
| --- | --- |

(20)

Dne 30. června 2007 prodala společnost Fraport AG svůj podíl ve společnosti FSBG společnosti FSBesitzG, která posléze vlastnila ve společnosti FSBG 99 % podíl. Počátkem roku 2008 se obě společnosti spojily a byla obnovena společnost Flughafen Saarbrücken GmbH (dále jen „FSG“), čímž byla v zásadě znovu nastolena situace, která existovala před částečnou privatizací společnosti Fraport AG v roce 1997. Od roku 2008 je společnost FSG zcela ve vlastnictví společnosti vh Saar.

| (21) | Společnost vh Saar založilo Ministerstvo hospodářství a financí spolkové země Sársko v roce 1996. Účelem společnosti je „koordinace činností souvisejících s výstavbou, rozšiřováním a provozováním veřejných letišť a přístavů v Sársku“. Ve stanovách společnosti vh Saar se předpokládalo uzavření smlouvy o ovládnutí se společností FSG. Představenstvo a dozorčí radu jmenuje vláda spolkové země Sársko jakožto její jediný akcionář. Kromě společnosti FSG vlastní společnost vh Saar i společnost Hafenbetriebe Saarland GmbH (dále jen „HSG“), která je vlastníkem a provozovatelem různých přístavů v Sársku. |
| --- | --- |

(21)

Společnost vh Saar založilo Ministerstvo hospodářství a financí spolkové země Sársko v roce 1996. Účelem společnosti je „koordinace činností souvisejících s výstavbou, rozšiřováním a provozováním veřejných letišť a přístavů v Sársku“. Ve stanovách společnosti vh Saar se předpokládalo uzavření smlouvy o ovládnutí se společností FSG. Představenstvo a dozorčí radu jmenuje vláda spolkové země Sársko jakožto její jediný akcionář. Kromě společnosti FSG vlastní společnost vh Saar i společnost Hafenbetriebe Saarland GmbH (dále jen „HSG“), která je vlastníkem a provozovatelem různých přístavů v Sársku.

| (22) | Společnost FSBesitzG byla založena dne 4. července 1997 jako právní nástupce původní společnosti FSG. Jejím účelem byla „výstavba, údržba a pronájem letiště a držení podílů ve společnosti [FSBG]“. Dozorčí radu jmenovala vláda spolkové země Sársko a jejího předsedu volilo ministerstvo spolkové země Sársko příslušné pro odvětví letecké dopravy. Pokud jde o výkon hlasovacích práv na valné hromadě akcionářů společnosti FSBG, vedení společnosti bylo vázáno pokyny, které obdrželo od Ministerstva hospodářství a financí. |
| --- | --- |

(22)

Společnost FSBesitzG byla založena dne 4. července 1997 jako právní nástupce původní společnosti FSG. Jejím účelem byla „výstavba, údržba a pronájem letiště a držení podílů ve společnosti [FSBG]“. Dozorčí radu jmenovala vláda spolkové země Sársko a jejího předsedu volilo ministerstvo spolkové země Sársko příslušné pro odvětví letecké dopravy. Pokud jde o výkon hlasovacích práv na valné hromadě akcionářů společnosti FSBG, vedení společnosti bylo vázáno pokyny, které obdrželo od Ministerstva hospodářství a financí.

| (23) | Společnost FSBG byla založena dne 4. července 1997. Jejím účelem bylo provozování letiště Saarbrücken. Vedení společnosti bylo jmenováno na valné hromadě akcionářů 75 % většinou. Dozorčí radu tvořilo deset členů, přičemž pět z nich jmenovala společnost Fraport AG a pět společnost FSBesitzG. Od roku 2006 měla dozorčí rada šest členů, z nichž dva jmenovala společnost Fraport AG a čtyři společnost FSBesitzG. |
| --- | --- |

(23)

Společnost FSBG byla založena dne 4. července 1997. Jejím účelem bylo provozování letiště Saarbrücken. Vedení společnosti bylo jmenováno na valné hromadě akcionářů 75 % většinou. Dozorčí radu tvořilo deset členů, přičemž pět z nich jmenovala společnost Fraport AG a pět společnost FSBesitzG. Od roku 2006 měla dozorčí rada šest členů, z nichž dva jmenovala společnost Fraport AG a čtyři společnost FSBesitzG.

| (24) | Společnost FSG byla založena dne 30. srpna 2008. Jejím účelem je provozování letiště Saarbrücken pro účely civilní letecké dopravy a souvisejících vedlejších činností. Členy představenstva a dozorčí rady navrhuje vláda spolkové země Sársko. Předsedu dozorčí rady jmenuje ministerstvo příslušné pro leteckou dopravu. |
| --- | --- |

(24)

Společnost FSG byla založena dne 30. srpna 2008. Jejím účelem je provozování letiště Saarbrücken pro účely civilní letecké dopravy a souvisejících vedlejších činností. Členy představenstva a dozorčí rady navrhuje vláda spolkové země Sársko. Předsedu dozorčí rady jmenuje ministerstvo příslušné pro leteckou dopravu.

2.2.   OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM ŠETŘENÍ, A DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (25) | Komise prověřovala řadu opatření týkajících se letiště Saarbrücken. Komise posoudila, zda tato opatření představují státní podporu a zda lze tuto státní podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(25)

Komise prověřovala řadu opatření týkajících se letiště Saarbrücken. Komise posoudila, zda tato opatření představují státní podporu a zda lze tuto státní podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.

| (26) | Níže uvedená opatření byla přezkoumána jako opatření, která mohou představovat státní podporu pro společnosti vh Saar, FSG a FSBesitzG:






  a) | financování společností vh Saar, FSG a FSBesitzG ze strany spolkové země Sársko; |
| --- | --- | --- |

(26)

Níže uvedená opatření byla přezkoumána jako opatření, která mohou představovat státní podporu pro společnosti vh Saar, FSG a FSBesitzG:

a)

financování společností vh Saar, FSG a FSBesitzG ze strany spolkové země Sársko;

| b) | převod různých pozemků spolkovou zemí Sársko na společnost FSBesitzG; |
| --- | --- |

b)

převod různých pozemků spolkovou zemí Sársko na společnost FSBesitzG;

| c) | záruky za půjčky poskytnuté spolkovou zemí Sársko ve prospěch společností vh Saar a FSBesitzG. |
| --- | --- |

c)

záruky za půjčky poskytnuté spolkovou zemí Sársko ve prospěch společností vh Saar a FSBesitzG.

| (27) | Nájemní smlouva mezi společností FSBesitzG a FSBG byla prověřena jako případná státní podpora pro společnost FSBG. |
| --- | --- |

(27)

Nájemní smlouva mezi společností FSBesitzG a FSBG byla prověřena jako případná státní podpora pro společnost FSBG.

| (28) | Níže uvedená opatření byla přezkoumána jako opatření, která mohou představovat státní podporu pro různé letecké společnosti působící na letišti Saarbrücken:






  a) | slevy zavedené v roce 2007 pro letecké společnosti, které poprvé zahájí provozování činnosti z letiště Saarbrücken, které provozují nové trasy nebo které zvýší počet cestujících; |
| --- | --- | --- |

(28)

Níže uvedená opatření byla přezkoumána jako opatření, která mohou představovat státní podporu pro různé letecké společnosti působící na letišti Saarbrücken:

a)

slevy zavedené v roce 2007 pro letecké společnosti, které poprvé zahájí provozování činnosti z letiště Saarbrücken, které provozují nové trasy nebo které zvýší počet cestujících;

| b) | smlouva o poskytnutí podpory na zahájení činnosti uzavřená mezi společnostmi FSBesitzG a Cirrus Airlines; |
| --- | --- |

b)

smlouva o poskytnutí podpory na zahájení činnosti uzavřená mezi společnostmi FSBesitzG a Cirrus Airlines;

| c) | marketingová dohoda mezi společnostmi FSG a Air Berlin. |
| --- | --- |

c)

marketingová dohoda mezi společnostmi FSG a Air Berlin.

2.2.1.   FINANCOVÁNÍ SPOLEČNOSTÍ VH SAAR, FSG A FSBESITZG

Podrobný popis opatření

| (29) | Společnost vh Saar je finančně propojena se svou dceřinou společností – do 30. srpna 2008 se společností FSBesitzG a od tohoto dne se společností FSG – prostřednictvím smlouvy o odvodu zisku, na jejímž základě hradí společnost vh Saar veškeré ztráty, které uvedeným společnostem vzniknou. Společnost vh Saar současně obdržela zisk vytvořený její druhou dceřinou společností – HSG – a přímé kapitálové injekce od svého jediného akcionáře, spolkové země Sársko. Tyto finanční prostředky zajistily, že společnost vh Saar měla vždy k dispozici prostředky na pokrytí ztrát společností FSBesitzG/FSG. Smlouva o odvodu zisku byla dne 1. ledna 1997 uzavřena původně mezi společností vh Saar a právním předchůdcem společnosti FSBesitzG, společností FSG. Po obnovení společnosti FSG nahradila tato ve smlouvě společnost FSBesitzG. |
| --- | --- |

(29)

Společnost vh Saar je finančně propojena se svou dceřinou společností – do 30. srpna 2008 se společností FSBesitzG a od tohoto dne se společností FSG – prostřednictvím smlouvy o odvodu zisku, na jejímž základě hradí společnost vh Saar veškeré ztráty, které uvedeným společnostem vzniknou. Společnost vh Saar současně obdržela zisk vytvořený její druhou dceřinou společností – HSG – a přímé kapitálové injekce od svého jediného akcionáře, spolkové země Sársko. Tyto finanční prostředky zajistily, že společnost vh Saar měla vždy k dispozici prostředky na pokrytí ztrát společností FSBesitzG/FSG. Smlouva o odvodu zisku byla dne 1. ledna 1997 uzavřena původně mezi společností vh Saar a právním předchůdcem společnosti FSBesitzG, společností FSG. Po obnovení společnosti FSG nahradila tato ve smlouvě společnost FSBesitzG.

| (30) | Společnost FSBG, která byla až do roku 2008 právně oddělená od společnosti FSBesitzG, byla do roku 2006 pravidelně zisková. Zisk byl buď rozdělen akcionářům (do 30. června 2007 společnostem FSBesitzG a Fraport AG), přičemž v tomto případě byl v rozvahách akcionářů vykázán v následujícím roce jako příjem, nebo byl znovu investován. V roce 2007 byla poté, co se společnost FSBesitzG stala jediným akcionářem společnosti FSBG, značná roční ztráta pokryta odpovídající kapitálovou injekcí, kterou poskytla společnost FSBesitzG. Společnosti FSBesitzG a FSBG se počátkem roku 2008 spojily, přičemž společné ztráty bude nyní hradit společnost vh Saar. |
| --- | --- |

(30)

Společnost FSBG, která byla až do roku 2008 právně oddělená od společnosti FSBesitzG, byla do roku 2006 pravidelně zisková. Zisk byl buď rozdělen akcionářům (do 30. června 2007 společnostem FSBesitzG a Fraport AG), přičemž v tomto případě byl v rozvahách akcionářů vykázán v následujícím roce jako příjem, nebo byl znovu investován. V roce 2007 byla poté, co se společnost FSBesitzG stala jediným akcionářem společnosti FSBG, značná roční ztráta pokryta odpovídající kapitálovou injekcí, kterou poskytla společnost FSBesitzG. Společnosti FSBesitzG a FSBG se počátkem roku 2008 spojily, přičemž společné ztráty bude nyní hradit společnost vh Saar.

| (31) | Od roku 2000 se ztráty společností FSBesitzG/FSG a odpovídající kapitálové injekce poskytnuté společností vh Saar, které byly financovány z kapitálových injekcí získaných od spolkové země Sársko a z jiných příjmů, vyvíjely takto:

  Tabulka 3


  Roční ztráty společností FSBesitzG/FSG v EUR








  Rok | FSBesitzG | FSG |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | –2 1 68  916 | |
| 2001 | –2 7 85  473 | |
| 2002 | –4 1 64  538 | |
| 2003 | –3 0 99  253 | |
| 2004 | –2 7 70  680 | |
| 2005 | –3 9 17  320 | |
| 2006 | –8 4 00  703 | |
| 2007 | –8 1 71  099 | |
| 2008 | | –4 5 48  264 |
| 2009 | | –9 3 06  512 |
| 2010 | | –8 8 05  707 |
| 2011 | | –1 0 0 65  522 |
| 2012 | | –1 8 4 49  926 |
| Celkem


  (2000–2009) | –4 9 3 32  758 |
| Celkem


  (2000–2012) | —8 6 6 53  913 |

(31)

Od roku 2000 se ztráty společností FSBesitzG/FSG a odpovídající kapitálové injekce poskytnuté společností vh Saar, které byly financovány z kapitálových injekcí získaných od spolkové země Sársko a z jiných příjmů, vyvíjely takto:

Tabulka 3

Roční ztráty společností FSBesitzG/FSG v EUR

Rok

FSBesitzG

FSG

2000

–2 1 68  916

2001

–2 7 85  473

2002

–4 1 64  538

2003

–3 0 99  253

2004

–2 7 70  680

2005

–3 9 17  320

2006

–8 4 00  703

2007

–8 1 71  099

2008

–4 5 48  264

2009

–9 3 06  512

2010

–8 8 05  707

2011

–1 0 0 65  522

2012

–1 8 4 49  926

Celkem

(2000–2009)

–4 9 3 32  758

Celkem

(2000–2012)

—8 6 6 53  913

| (32) | Odhadovaná ztráta společnosti FSG za rok 2013 činí 9 4 27  000 EUR. |
| --- | --- |

(32)

Odhadovaná ztráta společnosti FSG za rok 2013 činí 9 4 27  000 EUR.

| (33) | V období 2000–2012 se hospodářský výsledek společností FSBesitzG/FSG před úroky, zdaněním a odpisy (dále jen „EBITDA“) vyvíjel takto:

  Tabulka 4


  Vývoj EBITDA v EUR
   (13)







  Rok | EBITDA |
| --- | --- | --- |
| 2000 (14) | 9 37  000 |
| 2001 (14) | —1 56  000 |
| 2002 (14) | —8 32  000 |
| 2003 (14) | 56  000 |
| 2004 (14) | 7 04  000 |
| 2005 (14) | —7 32  000 |
| 2006 (14) | —5 3 07  000 |
| 2007 (14) | —4 3 92  000 |
| 2008 | —1 8 40  000 |
| 2009 | —5 2 37  000 |
| 2010 | —5 2 37  000 |
| 2011 | —3 5 28  000 |
| 2012 | —4 9 37  700 |
| Celkem | —3 0 5 01  700 |

(33)

V období 2000–2012 se hospodářský výsledek společností FSBesitzG/FSG před úroky, zdaněním a odpisy (dále jen „EBITDA“) vyvíjel takto:

Tabulka 4

Vývoj EBITDA v EUR
   (13)

Rok

EBITDA

2000 (14)

9 37  000

2001 (14)

—1 56  000

2002 (14)

—8 32  000

2003 (14)

56  000

2004 (14)

7 04  000

2005 (14)

—7 32  000

2006 (14)

—5 3 07  000

2007 (14)

—4 3 92  000

2008

—1 8 40  000

2009

—5 2 37  000

2010

—5 2 37  000

2011

—3 5 28  000

2012

—4 9 37  700

Celkem

—3 0 5 01  700

| (34) | EBITDA společnosti FSG za rok 2013 má být podle odhadů opět záporný a má činit –5 1 44  000 EUR. |
| --- | --- |

(34)

EBITDA společnosti FSG za rok 2013 má být podle odhadů opět záporný a má činit –5 1 44  000 EUR.

| (35) | Německo uvedlo, že v období 2000–2009 lze většinu nákladů přičíst investicím do infrastruktury a její údržbě, platbám úroků z půjček získaných za účelem financování investic do infrastruktury a výdajům na bezpečnost. Celkové náklady na tyto činnosti mají údajně činit přibližně [...]. Tyto náklady nemají souviset s poskytováním letištních služeb, nýbrž vyplývají výhradně z výstavby a provozování infrastruktury.

  Tabulka 5


  Náklady na infrastrukturu a bezpečnost v období 2000–2009








  1 | Investice do ostatní infrastruktury | (...) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Údržba ostatní infrastruktury | (...) |
| | Ostatní infrastruktura celkem (1 a 2) | (...) |
| 3 | Celkové náklady na kapitál (15) | (...) |
| 4 | Investice do bezpečnostní infrastruktury | (...) |
| 5 | Ostatní bezpečnostní opatření | (...) |
| | Bezpečnost celkem (4 a 5) | (...) |
| | Celkem (1 až 5) | (...) |

(35)

Německo uvedlo, že v období 2000–2009 lze většinu nákladů přičíst investicím do infrastruktury a její údržbě, platbám úroků z půjček získaných za účelem financování investic do infrastruktury a výdajům na bezpečnost. Celkové náklady na tyto činnosti mají údajně činit přibližně [...]. Tyto náklady nemají souviset s poskytováním letištních služeb, nýbrž vyplývají výhradně z výstavby a provozování infrastruktury.

Tabulka 5

Náklady na infrastrukturu a bezpečnost v období 2000–2009

1

Investice do ostatní infrastruktury

(...)

2

Údržba ostatní infrastruktury

(...)

Ostatní infrastruktura celkem (1 a 2)

(...)

3

Celkové náklady na kapitál (15)

(...)

4

Investice do bezpečnostní infrastruktury

(...)

5

Ostatní bezpečnostní opatření

(...)

Bezpečnost celkem (4 a 5)

(...)

Celkem (1 až 5)

(...)

| (36) | Německo (16) upřesnilo, že se v období 2000–2009 uskutečnily tyto činnosti v oblasti investic a údržby: |
| --- | --- |

(36)

Německo (16) upřesnilo, že se v období 2000–2009 uskutečnily tyto činnosti v oblasti investic a údržby:

i)   Výstavba nového terminálu s doplňkovými zařízeními v roce 2000 (čisté náklady ve výši přibližně [...])

| (37) | Kapacita starého terminálu činila 3 90  000 cestujících ročně (17). Poprvé byla tato kapacita překročena v roce 1996. V tomto roce dosáhl objem přepravy na letišti Saarbrücken 3 95  000 cestujících a poté tento počet rostl až do roku 2000, kdy bylo odbaveno 4 84  566 cestujících. Podle Německa byl starý terminál často přetížen, zejména během hlavních měsíců doby cestování (letní období), což vedlo k dlouhým dobám čekání, přeplněným prostorám pro cestující nebo k tomu, že cestující čekali před terminálem. Starý terminál mimoto již nevyhovoval bezpečnostním požadavkům. Nový terminál je vybaven novým bezpečnostním systémem. Starý terminál nyní slouží jako čekárna a prostor, kde se nacházejí odletové brány. |
| --- | --- |

(37)

Kapacita starého terminálu činila 3 90  000 cestujících ročně (17). Poprvé byla tato kapacita překročena v roce 1996. V tomto roce dosáhl objem přepravy na letišti Saarbrücken 3 95  000 cestujících a poté tento počet rostl až do roku 2000, kdy bylo odbaveno 4 84  566 cestujících. Podle Německa byl starý terminál často přetížen, zejména během hlavních měsíců doby cestování (letní období), což vedlo k dlouhým dobám čekání, přeplněným prostorám pro cestující nebo k tomu, že cestující čekali před terminálem. Starý terminál mimoto již nevyhovoval bezpečnostním požadavkům. Nový terminál je vybaven novým bezpečnostním systémem. Starý terminál nyní slouží jako čekárna a prostor, kde se nacházejí odletové brány.

ii)   Dovybavení přistávací a vzletové dráhy a bezpečnostních zón v letech 2009–2010 (čisté náklady včetně elektroinstalačních prací ve výši přibližně [...])

| (38) | V letech 2009–2010 byla dovybavena přistávací a vzletová dráha a bezpečnostní zóny, což zahrnovalo řadu stavebních a bezpečnostních opatření, která byla provedena k zvýšení bezpečnosti letištní infrastruktury a zajištění jejího souladu s platnými bezpečnostními požadavky. Došlo zejména k úpravě umístění dráhových světel v zájmu lepších signálů pro piloty, byla nainstalována ochranná návěstidla a konstrukce dráhy byla přizpůsobena potřebám moderních letadel. |
| --- | --- |

(38)

V letech 2009–2010 byla dovybavena přistávací a vzletová dráha a bezpečnostní zóny, což zahrnovalo řadu stavebních a bezpečnostních opatření, která byla provedena k zvýšení bezpečnosti letištní infrastruktury a zajištění jejího souladu s platnými bezpečnostními požadavky. Došlo zejména k úpravě umístění dráhových světel v zájmu lepších signálů pro piloty, byla nainstalována ochranná návěstidla a konstrukce dráhy byla přizpůsobena potřebám moderních letadel.

iii)   Údržba přistávací a vzletové dráhy v roce 2009 (čisté náklady ve výši přibližně [...])

| (39) | V letech 2009–2010 byla provedena rovněž údržba přistávací a vzletové dráhy, aby se zamezilo poškození letadel provozovaných na letišti. |
| --- | --- |

(39)

V letech 2009–2010 byla provedena rovněž údržba přistávací a vzletové dráhy, aby se zamezilo poškození letadel provozovaných na letišti.

Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení

Existence podpory

| (40) | V rozhodnutí o zahájení řízení se za prvé uvádělo, že financování společnosti vh Saar ze strany spolkové země Sársko a financování společností FSBesitzG/FSG ze strany společnosti vh Saar zahrnovalo převod státních prostředků, a to buď přímo, nebo z toho důvodu, že společnost vh Saar zcela ovládala spolková země Sársko a opatření společnosti lze přičíst této spolkové zemi. Činnosti společností FSBesitzG, FSGB a FSG a případně rovněž činnosti samotné společnosti vh Saar představují hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(40)

V rozhodnutí o zahájení řízení se za prvé uvádělo, že financování společnosti vh Saar ze strany spolkové země Sársko a financování společností FSBesitzG/FSG ze strany společnosti vh Saar zahrnovalo převod státních prostředků, a to buď přímo, nebo z toho důvodu, že společnost vh Saar zcela ovládala spolková země Sársko a opatření společnosti lze přičíst této spolkové zemi. Činnosti společností FSBesitzG, FSGB a FSG a případně rovněž činnosti samotné společnosti vh Saar představují hospodářskou činnost.

| (41) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo rovněž uvedeno, že podle dostupných informací se zdá, že samotná společnost vh Saar nezískala žádnou výhodu, jelikož veškeré finanční prostředky, které obdržela od spolkové země Sársko, zjevně převedla na společnosti FSBesitzG/FSG. Německo bylo požádáno, aby poskytlo další informace ohledně toho, zda si společnost vh Saar ponechala nějaké státní prostředky, které obdržela, k jinému účelu nebo na provádění jiné činnosti. Co se týká společností FSBesitzG/FSG, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že finanční prostředky získané od společnosti vh Saar snížily náklady, které by letiště muselo obvykle nést, což představovalo hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(41)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo rovněž uvedeno, že podle dostupných informací se zdá, že samotná společnost vh Saar nezískala žádnou výhodu, jelikož veškeré finanční prostředky, které obdržela od spolkové země Sársko, zjevně převedla na společnosti FSBesitzG/FSG. Německo bylo požádáno, aby poskytlo další informace ohledně toho, zda si společnost vh Saar ponechala nějaké státní prostředky, které obdržela, k jinému účelu nebo na provádění jiné činnosti. Co se týká společností FSBesitzG/FSG, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že finanční prostředky získané od společnosti vh Saar snížily náklady, které by letiště muselo obvykle nést, což představovalo hospodářskou výhodu.

| (42) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo dále posouzeno, zda lze financování považovat podle rozsudku ve věci Altmark za vyrovnávací platbu za službu obecného hospodářského zájmu. V rozhodnutí se konstatovalo, že podle dostupných informací se zdá, že není splněno čtvrté kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark. Konkrétně bylo uvedeno, že na provozování letiště nebylo nikdy vypsáno zadávací řízení a financování nebylo založeno ani na analýze nákladů, které by vynaložil průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený potřebnými prostředky. Jelikož kritéria stanovená v rozsudku ve věci Altmark jsou kumulativní, postačovalo toto zjištění k vyvození předběžného závěru, že podle tohoto rozsudku nelze financování považovat za vyrovnávací platbu za službu obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(42)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo dále posouzeno, zda lze financování považovat podle rozsudku ve věci Altmark za vyrovnávací platbu za službu obecného hospodářského zájmu. V rozhodnutí se konstatovalo, že podle dostupných informací se zdá, že není splněno čtvrté kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark. Konkrétně bylo uvedeno, že na provozování letiště nebylo nikdy vypsáno zadávací řízení a financování nebylo založeno ani na analýze nákladů, které by vynaložil průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený potřebnými prostředky. Jelikož kritéria stanovená v rozsudku ve věci Altmark jsou kumulativní, postačovalo toto zjištění k vyvození předběžného závěru, že podle tohoto rozsudku nelze financování považovat za vyrovnávací platbu za službu obecného hospodářského zájmu.

| (43) | Na základě dostupných informací se rovněž nezdálo, že lze usuzovat, že financování je v souladu s chováním racionálního, tržně jednajícího hospodářského subjektu. Konkrétně bylo uvedeno, že Německo nepředložilo obchodní plán ani jinou dokumentaci, která by prokazovala, že bylo možno očekávat zisk. Narůstající roční ztráty naopak spíše poukazovaly na skutečnost, že bez finanční podpory ze strany spolkové země Sársko poskytované prostřednictvím společnosti vh Saar nebude letiště životaschopné, což mohlo naznačovat, že letiště je podnikem ve finančních obtížích. Komise proto zastávala předběžný názor, že financování letiště prostřednictvím společnosti vh Saar není v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu, a požádala Německo, aby poskytlo informace o finanční situaci letiště. |
| --- | --- |

(43)

Na základě dostupných informací se rovněž nezdálo, že lze usuzovat, že financování je v souladu s chováním racionálního, tržně jednajícího hospodářského subjektu. Konkrétně bylo uvedeno, že Německo nepředložilo obchodní plán ani jinou dokumentaci, která by prokazovala, že bylo možno očekávat zisk. Narůstající roční ztráty naopak spíše poukazovaly na skutečnost, že bez finanční podpory ze strany spolkové země Sársko poskytované prostřednictvím společnosti vh Saar nebude letiště životaschopné, což mohlo naznačovat, že letiště je podnikem ve finančních obtížích. Komise proto zastávala předběžný názor, že financování letiště prostřednictvím společnosti vh Saar není v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu, a požádala Německo, aby poskytlo informace o finanční situaci letiště.

| (44) | Bylo rovněž konstatováno, že financování je selektivní, že opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a že vzhledem k blízkosti řady letišť v jiných členských státech je (jak se zdá) ovlivněn obchod uvnitř Unie. Komise proto dospěla k předběžnému závěru, že financování představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(44)

Bylo rovněž konstatováno, že financování je selektivní, že opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a že vzhledem k blízkosti řady letišť v jiných členských státech je (jak se zdá) ovlivněn obchod uvnitř Unie. Komise proto dospěla k předběžnému závěru, že financování představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Slučitelnost

| (45) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo nejprve projednáno, zda lze financování letiště považovat za slučitelnou podporu podle rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 (18). V rozhodnutí se uvádělo, že nebyly poskytnuty žádné informace, které by prokazovaly, že bez letiště by byl region, v němž se letiště nachází, natolik izolován, že by to poškodilo jeho sociální a hospodářský rozvoj. Jelikož se zdá, že by spádovou oblast letiště Saarbrücken mohla obsluhovat i jiná letiště v regionu, vyvodila Komise předběžný závěr, že vymezení činnosti letiště Saarbrücken jako služby obecného hospodářského zájmu podle rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 představovalo zjevnou chybu. |
| --- | --- |

(45)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo nejprve projednáno, zda lze financování letiště považovat za slučitelnou podporu podle rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 (18). V rozhodnutí se uvádělo, že nebyly poskytnuty žádné informace, které by prokazovaly, že bez letiště by byl region, v němž se letiště nachází, natolik izolován, že by to poškodilo jeho sociální a hospodářský rozvoj. Jelikož se zdá, že by spádovou oblast letiště Saarbrücken mohla obsluhovat i jiná letiště v regionu, vyvodila Komise předběžný závěr, že vymezení činnosti letiště Saarbrücken jako služby obecného hospodářského zájmu podle rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 představovalo zjevnou chybu.

| (46) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo rovněž uvedeno, že letiště každopádně nebylo skutečně pověřeno službou obecného hospodářského zájmu spočívající v poskytování letištních služeb, že není zřejmé, zda je financování omezeno na základní činnosti letiště, a že nebyly předem stanoveny parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno. Komise proto dospěla k předběžnému závěru, že financování nesplňuje podmínky uvedené v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. |
| --- | --- |

(46)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo rovněž uvedeno, že letiště každopádně nebylo skutečně pověřeno službou obecného hospodářského zájmu spočívající v poskytování letištních služeb, že není zřejmé, zda je financování omezeno na základní činnosti letiště, a že nebyly předem stanoveny parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno. Komise proto dospěla k předběžnému závěru, že financování nesplňuje podmínky uvedené v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005.

| (47) | Bylo rovněž analyzováno, zda jsou splněny podmínky stanovené v oddíle 4.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Tyto podmínky jsou podobné jako podmínky obsažené v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. Mimo jiné neexistence řádného pověřovacího aktu a předpisů omezujících financování na základní činnosti letiště vedla k předběžnému závěru, že financování nelze považovat za slučitelné podle oddílu 4.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(47)

Bylo rovněž analyzováno, zda jsou splněny podmínky stanovené v oddíle 4.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Tyto podmínky jsou podobné jako podmínky obsažené v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. Mimo jiné neexistence řádného pověřovacího aktu a předpisů omezujících financování na základní činnosti letiště vedla k předběžnému závěru, že financování nelze považovat za slučitelné podle oddílu 4.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (48) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo dále analyzováno, zda by mohlo být financování slučitelné podle oddílu 4.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Bylo konstatováno, že smlouva o odvodu zisku nesloužila výhradně k financování investic do infrastruktury, nýbrž pouze hradila veškeré ztráty vyplývající z činnosti letiště. V rozhodnutí bylo rovněž uvedeno, že tento nástroj mohl mít stěží motivační účinek, pokud jde o investice, a bylo podotknuto, že Německo předpokládá, že v roce 2020 bude dosaženo pouze kladného hospodářského výsledku před úroky, zdaněním a odpisy (EBITDA), nikoli kladného celkového výsledku. Mělo se rovněž za to, že provozování letiště má negativní dopad na fungování nedalekého letiště v Zweibrückenu. Komise proto vyslovila pochybnosti ohledně slučitelnosti financování podle oddílu 4.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(48)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo dále analyzováno, zda by mohlo být financování slučitelné podle oddílu 4.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Bylo konstatováno, že smlouva o odvodu zisku nesloužila výhradně k financování investic do infrastruktury, nýbrž pouze hradila veškeré ztráty vyplývající z činnosti letiště. V rozhodnutí bylo rovněž uvedeno, že tento nástroj mohl mít stěží motivační účinek, pokud jde o investice, a bylo podotknuto, že Německo předpokládá, že v roce 2020 bude dosaženo pouze kladného hospodářského výsledku před úroky, zdaněním a odpisy (EBITDA), nikoli kladného celkového výsledku. Mělo se rovněž za to, že provozování letiště má negativní dopad na fungování nedalekého letiště v Zweibrückenu. Komise proto vyslovila pochybnosti ohledně slučitelnosti financování podle oddílu 4.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (49) | Rozhodnutí o zahájení řízení se zabývalo také možnou slučitelností financování podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci (19). Německo bylo požádáno, aby objasnilo, zda lze letiště považovat za podnik v obtížích, a pokud ano, zda byla přijata opatření v souladu s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(49)

Rozhodnutí o zahájení řízení se zabývalo také možnou slučitelností financování podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci (19). Německo bylo požádáno, aby objasnilo, zda lze letiště považovat za podnik v obtížích, a pokud ano, zda byla přijata opatření v souladu s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci.

| (50) | Komise dospěla k předběžnému názoru, že financování společností vh Saar, FSBesitzG a FSG prostřednictvím přímých grantů, které společnosti vh Saar poskytla spolková země Sársko, a kapitálové injekce, jež společnost vh Saar poskytla společnostem FSBesitzG/FSG, představují státní podporu. Na základě dostupných informací vyslovila Komise rovněž pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(50)

Komise dospěla k předběžnému názoru, že financování společností vh Saar, FSBesitzG a FSG prostřednictvím přímých grantů, které společnosti vh Saar poskytla spolková země Sársko, a kapitálové injekce, jež společnost vh Saar poskytla společnostem FSBesitzG/FSG, představují státní podporu. Na základě dostupných informací vyslovila Komise rovněž pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem.

2.2.2.   PŘEVOD RŮZNÝCH POZEMKŮ NA SPOLEČNOST FSBESITZG

Podrobný popis opatření

| (51) | Od roku 1998 převedlo Německo na letiště různé pozemky, které měly podle podání Německa celkovou hodnotu ve výši 2 40  000 EUR. Z těchto různých pozemků byly pouze tři převedeny po roce 2000. Podle Německa měly tyto pozemky společně celkovou hodnotu ve výši [...]. V letech 2002 a 2003 byly převedeny dva pozemky [...] a v roce 2004 odkoupilo letiště jeden pozemek za cenu ve výši [...]. |
| --- | --- |

(51)

Od roku 1998 převedlo Německo na letiště různé pozemky, které měly podle podání Německa celkovou hodnotu ve výši 2 40  000 EUR. Z těchto různých pozemků byly pouze tři převedeny po roce 2000. Podle Německa měly tyto pozemky společně celkovou hodnotu ve výši [...]. V letech 2002 a 2003 byly převedeny dva pozemky [...] a v roce 2004 odkoupilo letiště jeden pozemek za cenu ve výši [...].

Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení

Existence podpory

| (52) | V rozhodnutí o zahájení řízení se za prvé konstatovalo, že převod pozemků ve vlastnictví státu představoval převod státních prostředků. Jelikož je třeba mít za to, že provozování a výstavba letištní infrastruktury podléhají systému kontroly státní podpory teprve ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000), jsou pro analýzu státní podpory důležité pouze převody, k nimž došlo po tomto datu, Německo bylo proto požádáno, aby upřesnilo, které pozemky byly převedeny po roce 2000 a jaká byla jejich hodnota. Komise dále podotkla, že převod nebyl v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu, byl selektivní a z týchž důvodů, jaké byly uvedeny s ohledem na obecné financování, narušoval hospodářskou soutěž a ovlivnil obchod uvnitř Unie. |
| --- | --- |

(52)

V rozhodnutí o zahájení řízení se za prvé konstatovalo, že převod pozemků ve vlastnictví státu představoval převod státních prostředků. Jelikož je třeba mít za to, že provozování a výstavba letištní infrastruktury podléhají systému kontroly státní podpory teprve ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000), jsou pro analýzu státní podpory důležité pouze převody, k nimž došlo po tomto datu, Německo bylo proto požádáno, aby upřesnilo, které pozemky byly převedeny po roce 2000 a jaká byla jejich hodnota. Komise dále podotkla, že převod nebyl v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu, byl selektivní a z týchž důvodů, jaké byly uvedeny s ohledem na obecné financování, narušoval hospodářskou soutěž a ovlivnil obchod uvnitř Unie.

| (53) | Německo tvrdilo, že převedené pozemky byly přinejmenším částečně zapotřebí z bezpečnostních důvodů (například zhotovení bezpečnostního oplocení), takže tato opatření nemohou pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy představovat státní podporu. Komise Německo požádala, aby upřesnilo, která opatření souvisela přímo s bezpečností leteckého provozu a uplatňováním svrchovaných výsad, a vyslovila pochybnosti, že zhotovení bezpečnostního oplocení sloužilo pouze k zajištění bezpečnosti letiště, takže spadalo do nákladů, které jsou nutně spojeny s hospodářskou činností spočívající v provozování letiště. Německo bylo dále požádáno o vysvětlení, zda je veřejné financování činností spadajících do výkonu veřejné správy upraveno stejně s ohledem na všechna německá letiště, nebo zda některá letiště musí nést sama náklady, jež v případě jiných letišť hradí stát. |
| --- | --- |

(53)

Německo tvrdilo, že převedené pozemky byly přinejmenším částečně zapotřebí z bezpečnostních důvodů (například zhotovení bezpečnostního oplocení), takže tato opatření nemohou pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy představovat státní podporu. Komise Německo požádala, aby upřesnilo, která opatření souvisela přímo s bezpečností leteckého provozu a uplatňováním svrchovaných výsad, a vyslovila pochybnosti, že zhotovení bezpečnostního oplocení sloužilo pouze k zajištění bezpečnosti letiště, takže spadalo do nákladů, které jsou nutně spojeny s hospodářskou činností spočívající v provozování letiště. Německo bylo dále požádáno o vysvětlení, zda je veřejné financování činností spadajících do výkonu veřejné správy upraveno stejně s ohledem na všechna německá letiště, nebo zda některá letiště musí nést sama náklady, jež v případě jiných letišť hradí stát.

| (54) | V rozhodnutí o zahájení řízení byl proto vyvozen předběžný závěr, že převod pozemků představoval pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy státní podporu. |
| --- | --- |

(54)

V rozhodnutí o zahájení řízení byl proto vyvozen předběžný závěr, že převod pozemků představoval pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy státní podporu.

Slučitelnost

| (55) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo připomenuto, že je povinností členských států, aby uvedly možné důvody slučitelnosti a prokázaly, že jsou splněny příslušné podmínky. V rozhodnutí se uvádělo, že jelikož se Německo nedomnívalo, že převod pozemků představoval státní podporu, nepředložilo žádná tvrzení týkající se slučitelnosti. Komise Německo požádala o vysvětlení, zda může být převod pozemků slučitelný podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Komise rovněž uvedla, že na základě informací, které byly k dispozici v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení, má pochybnosti ohledně slučitelnosti tohoto opatření s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(55)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo připomenuto, že je povinností členských států, aby uvedly možné důvody slučitelnosti a prokázaly, že jsou splněny příslušné podmínky. V rozhodnutí se uvádělo, že jelikož se Německo nedomnívalo, že převod pozemků představoval státní podporu, nepředložilo žádná tvrzení týkající se slučitelnosti. Komise Německo požádala o vysvětlení, zda může být převod pozemků slučitelný podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Komise rovněž uvedla, že na základě informací, které byly k dispozici v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení, má pochybnosti ohledně slučitelnosti tohoto opatření s vnitřním trhem.

2.2.3.   ZÁRUKY ZA PŮJČKY VE PROSPĚCH SPOLEČNOSTÍ VH SAAR A FSBESITZG

Podrobný popis opatření

| (56) | Spolková země Sársko poskytla společnosti FSBesitzG tři záruky (dvě záruky v roce 1998, jednu záruku v roce 1999), pokaždé bez jakékoli odměny. Spolková země Sársko mimoto vydala jako zajištění dva doporučující dopisy související se dvěma půjčkami poskytnutými společnosti vh Saar. Společnost vh Saar tyto půjčky převedla na společnost FSBesitzG.

  Tabulka 6


  Záruky a doporučující dopisy









  Rok | Výše půjčky (v EUR) | Doba trvání půjčky | Příjemce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | (...) | 30. prosince 2017 | FSBesitzG |
| | (...) | 1. října 2017 | FSBesitzG |
| 1999 | 1 1 4 53  000 | — | FSBesitzG |
| 2005 | 3 7 00  000 | 31. ledna 2021 | vh Saar |
| 2006 | 1 0 0 00  000 | 31. srpna 2039 | vh Saar |

(56)

Spolková země Sársko poskytla společnosti FSBesitzG tři záruky (dvě záruky v roce 1998, jednu záruku v roce 1999), pokaždé bez jakékoli odměny. Spolková země Sársko mimoto vydala jako zajištění dva doporučující dopisy související se dvěma půjčkami poskytnutými společnosti vh Saar. Společnost vh Saar tyto půjčky převedla na společnost FSBesitzG.

Tabulka 6

Záruky a doporučující dopisy

Rok

Výše půjčky (v EUR)

Doba trvání půjčky

Příjemce

1998

(...)

30. prosince 2017

FSBesitzG

(...)

1. října 2017

FSBesitzG

1999

1 1 4 53  000

—

FSBesitzG

2005

3 7 00  000

31. ledna 2021

vh Saar

2006

1 0 0 00  000

31. srpna 2039

vh Saar

Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení

Existence podpory

| (57) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny v 52. bodě odůvodnění, jsou pro posouzení státní podpory důležité pouze záruky, které byly uděleny po roce 2000. Na základě informací, které byly dostupné v té době, Komise předpokládala, že záruka vztahující se na půjčku ve výši 1 1 4 53  000 EUR byla poskytnuta po roce 2000. Komise uvedla, že jelikož se záruka za tuto půjčku stejně jako doporučující dopisy vydané s ohledem na půjčky, které společnost vh Saar získala v roce 2005 a 2006, vztahovaly na celou výši půjček a že jelikož spolková země Sársko neobdržela za záruku/doporučující dopisy žádnou odměnu, zdá se, že podle sdělení o zárukách (20) představují státní podporu. Co se týká selektivity, narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, platily stejné úvahy jako v případě obecného financování společností FSBesitzG/FSG ze strany společnosti vh Saar. |
| --- | --- |

(57)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny v 52. bodě odůvodnění, jsou pro posouzení státní podpory důležité pouze záruky, které byly uděleny po roce 2000. Na základě informací, které byly dostupné v té době, Komise předpokládala, že záruka vztahující se na půjčku ve výši 1 1 4 53  000 EUR byla poskytnuta po roce 2000. Komise uvedla, že jelikož se záruka za tuto půjčku stejně jako doporučující dopisy vydané s ohledem na půjčky, které společnost vh Saar získala v roce 2005 a 2006, vztahovaly na celou výši půjček a že jelikož spolková země Sársko neobdržela za záruku/doporučující dopisy žádnou odměnu, zdá se, že podle sdělení o zárukách (20) představují státní podporu. Co se týká selektivity, narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, platily stejné úvahy jako v případě obecného financování společností FSBesitzG/FSG ze strany společnosti vh Saar.

Slučitelnost

| (58) | V rozhodnutí o zahájení řízení se předpokládalo, že záruka za půjčku ve výši 1 1 4 53  000 EUR byla poskytnuta po roce 2000. V tomto rozhodnutí se bralo v potaz, že dotyčná půjčka sloužila k financování výstavby nového terminálu, a byla v něm posouzena slučitelnost záruky podle oddílu 4.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. V rozhodnutí o zahájení řízení byl vyvozen předběžný závěr, že je sporné, zda nový terminál odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu (jelikož nebylo zřejmé, zda by spádovou oblast letiště Saarbrücken nemohla obsluhovat i ostatní nedaleká letiště), zda byl terminál nutný pro fungování letiště, zda měl dostatečné perspektivy střednědobého používání (neboť Německo neposkytlo žádné údaje ohledně toho, kdy bude letiště ziskové), zda mají všichni uživatelé k infrastruktuře stejný a nediskriminační přístup (jelikož nebylo jasné, zda stejné výhody jako společnosti Cirrus a Air Berlin získaly všechny subjekty) a zda nebyl rozvoj obchodu dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie. |
| --- | --- |

(58)

V rozhodnutí o zahájení řízení se předpokládalo, že záruka za půjčku ve výši 1 1 4 53  000 EUR byla poskytnuta po roce 2000. V tomto rozhodnutí se bralo v potaz, že dotyčná půjčka sloužila k financování výstavby nového terminálu, a byla v něm posouzena slučitelnost záruky podle oddílu 4.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. V rozhodnutí o zahájení řízení byl vyvozen předběžný závěr, že je sporné, zda nový terminál odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu (jelikož nebylo zřejmé, zda by spádovou oblast letiště Saarbrücken nemohla obsluhovat i ostatní nedaleká letiště), zda byl terminál nutný pro fungování letiště, zda měl dostatečné perspektivy střednědobého používání (neboť Německo neposkytlo žádné údaje ohledně toho, kdy bude letiště ziskové), zda mají všichni uživatelé k infrastruktuře stejný a nediskriminační přístup (jelikož nebylo jasné, zda stejné výhody jako společnosti Cirrus a Air Berlin získaly všechny subjekty) a zda nebyl rozvoj obchodu dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie.

| (59) | Pokud jde o doporučující dopisy z roku 2005 a 2006, v rozhodnutí o zahájení řízení se uvádělo, že Německo nevysvětlilo, k jakému účelu dotyčné půjčky sloužily. Z tohoto důvodu a vzhledem ke skutečnosti, že Německo nepředložilo žádná tvrzení ohledně slučitelnosti těchto opatření, dospěla Komise k předběžnému závěru, že státní podpora obsažená v těchto opatřeních není slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(59)

Pokud jde o doporučující dopisy z roku 2005 a 2006, v rozhodnutí o zahájení řízení se uvádělo, že Německo nevysvětlilo, k jakému účelu dotyčné půjčky sloužily. Z tohoto důvodu a vzhledem ke skutečnosti, že Německo nepředložilo žádná tvrzení ohledně slučitelnosti těchto opatření, dospěla Komise k předběžnému závěru, že státní podpora obsažená v těchto opatřeních není slučitelná s vnitřním trhem.

2.2.4.   NÁJEMNÍ SMLOUVA UZAVŘENÁ MEZI SPOLEČNOSTMI FSBESITZG A FSBG

Podrobný popis opatření

| (60) | Poté, co se původní společnost FSG v roce 1997 rozdělila na společnosti FSBesitzG a FSBG, pronajala si společnost FSBG letištní infrastrukturu od společnosti FSBesitzG. Podle nájemní smlouvy ze dne 7. července 1997 musela společnost FSBG platit pevně stanovenou částku ve výši [...] ročně s připočtením daně z obratu. Dne 3. srpna 2006 podepsaly společnosti FSBG a FSBesitzG novou nájemní smlouvu, která měla zpětnou účinnost od 1. července 2006. |
| --- | --- |

(60)

Poté, co se původní společnost FSG v roce 1997 rozdělila na společnosti FSBesitzG a FSBG, pronajala si společnost FSBG letištní infrastrukturu od společnosti FSBesitzG. Podle nájemní smlouvy ze dne 7. července 1997 musela společnost FSBG platit pevně stanovenou částku ve výši [...] ročně s připočtením daně z obratu. Dne 3. srpna 2006 podepsaly společnosti FSBG a FSBesitzG novou nájemní smlouvu, která měla zpětnou účinnost od 1. července 2006.

| (61) | Podle smlouvy z roku 2006 činila pevně stanovená platba nájemného [...] ročně. Společnost FSBG musela mimoto převést určité procento svého ročního zisku. [...]. |
| --- | --- |

(61)

Podle smlouvy z roku 2006 činila pevně stanovená platba nájemného [...] ročně. Společnost FSBG musela mimoto převést určité procento svého ročního zisku. [...].

| (62) | Na základě těchto smluv uhradila společnost FSBG společnosti FSBesitzG jako nájemné za letištní infrastrukturu tyto částky:

  Tabulka 7


  Platby nájemného, které uskutečnila společnost FSBG







  Rok | Výše nájemného |
| --- | --- | --- |
| 2000 | (...) |
| 2001 | (...) |
| 2002 | (...) |
| 2003 | (...) |
| 2004 | (...) |
| 2005 | (...) |
| 2006 | (...) |
| 2007 | (...) |

(62)

Na základě těchto smluv uhradila společnost FSBG společnosti FSBesitzG jako nájemné za letištní infrastrukturu tyto částky:

Tabulka 7

Platby nájemného, které uskutečnila společnost FSBG

Rok

Výše nájemného

2000

(...)

2001

(...)

2002

(...)

2003

(...)

2004

(...)

2005

(...)

2006

(...)

2007

(...)

| (63) | Jelikož se společnosti FSBG a FSBesitzG počátkem roku 2008 spojily, nebyly po tomto datu splatné žádné další platby nájemného. |
| --- | --- |

(63)

Jelikož se společnosti FSBG a FSBesitzG počátkem roku 2008 spojily, nebyly po tomto datu splatné žádné další platby nájemného.

Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení

Existence podpory

| (64) | V rozhodnutí o zahájení řízení se za prvé uvádělo, že pozměněná nájemní smlouva byla uzavřena mezi společnostmi FSBesitzG a FSBG, tudíž bez přímé účasti orgánů veřejné moci. V tomto rozhodnutí se však konstatovalo, že společnost FSBesitzG byla zcela ve vlastnictví orgánů veřejné moci (0,1 % podíl náležel spolkové zemi Sársko přímo, 99,9 % podíl patřil společnosti vh Saar, kterou zcela vlastnila spolková země Sársko), což znamená, že se jednalo o veřejný podnik. Ve zmíněném rozhodnutí bylo dále uvedeno, že kvůli různým kontrolním mechanismům měla spolková země Sársko nad společností FSBesitzG celkovou kontrolu, a byl vyvozen předběžný závěr, že pokud by bylo zjištěno, že nájemní smlouva poskytla společnosti FSBG výhodu ve formě výše nájemného, která je nižší než tržní cena, zahrnovala by tato výhoda převod státních prostředků a byla by přičitatelná státu. |
| --- | --- |

(64)

V rozhodnutí o zahájení řízení se za prvé uvádělo, že pozměněná nájemní smlouva byla uzavřena mezi společnostmi FSBesitzG a FSBG, tudíž bez přímé účasti orgánů veřejné moci. V tomto rozhodnutí se však konstatovalo, že společnost FSBesitzG byla zcela ve vlastnictví orgánů veřejné moci (0,1 % podíl náležel spolkové zemi Sársko přímo, 99,9 % podíl patřil společnosti vh Saar, kterou zcela vlastnila spolková země Sársko), což znamená, že se jednalo o veřejný podnik. Ve zmíněném rozhodnutí bylo dále uvedeno, že kvůli různým kontrolním mechanismům měla spolková země Sársko nad společností FSBesitzG celkovou kontrolu, a byl vyvozen předběžný závěr, že pokud by bylo zjištěno, že nájemní smlouva poskytla společnosti FSBG výhodu ve formě výše nájemného, která je nižší než tržní cena, zahrnovala by tato výhoda převod státních prostředků a byla by přičitatelná státu.

| (65) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo poté uvedeno, že od roku 2000 je nutno mít za to, že společnost FSBG vykonává hospodářskou činnost, a představuje tudíž podnik. V době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení neměla Komise k dispozici žádné informace o nájemních smlouvách platných před rokem 2000 a o tom, zda nájemní smlouva, která existovala do roku 2006, byla po roce 2000 pozměněna. Smlouva, která byla v platnosti do roku 2006, mohla proto představovat existující podporu. Německo bylo požádáno o poskytnutí dalších informací v tomto ohledu. |
| --- | --- |

(65)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo poté uvedeno, že od roku 2000 je nutno mít za to, že společnost FSBG vykonává hospodářskou činnost, a představuje tudíž podnik. V době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení neměla Komise k dispozici žádné informace o nájemních smlouvách platných před rokem 2000 a o tom, zda nájemní smlouva, která existovala do roku 2006, byla po roce 2000 pozměněna. Smlouva, která byla v platnosti do roku 2006, mohla proto představovat existující podporu. Německo bylo požádáno o poskytnutí dalších informací v tomto ohledu.

| (66) | Pokud jde o otázku, zda nájemní smlouva poskytla společnosti FSBG výhodu, v rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda byly platby nájemného, které uskutečnila společnost FSBG, v souladu s tržními podmínkami. Požádala proto Německo o zevrubné informace o finančních vztazích mezi společnostmi FSBesitzG a FSBG a rovněž o upřesnění podmínek nájemní smlouvy a jejich hospodářského odůvodnění. |
| --- | --- |

(66)

Pokud jde o otázku, zda nájemní smlouva poskytla společnosti FSBG výhodu, v rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda byly platby nájemného, které uskutečnila společnost FSBG, v souladu s tržními podmínkami. Požádala proto Německo o zevrubné informace o finančních vztazích mezi společnostmi FSBesitzG a FSBG a rovněž o upřesnění podmínek nájemní smlouvy a jejich hospodářského odůvodnění.

| 67) | Na základě těchto aspektů byl v rozhodnutí o zahájení řízení vyvozen předběžný závěr, že platby nájemného, které uskutečnila společnost FSBG, obsahovaly prvek státní podpory. |
| --- | --- |

67)

Na základě těchto aspektů byl v rozhodnutí o zahájení řízení vyvozen předběžný závěr, že platby nájemného, které uskutečnila společnost FSBG, obsahovaly prvek státní podpory.

Slučitelnost

| (68) | V rozhodnutí o zahájení řízení je vyvozen předběžný závěr, že platby nájemného obsahují státní podporu ve smyslu provozní podpory, jelikož platby nižší než tržní cena snížily provozní náklady, které musela společnost FSBG nést. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že tato provozní podpora není v zásadě slučitelná s vnitřním trhem, a Německo bylo požádáno, aby objasnilo, zda by se na tuto podporu mohly vztahovat pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, nebo aby předložilo jiná tvrzení ohledně slučitelnosti. |
| --- | --- |

(68)

V rozhodnutí o zahájení řízení je vyvozen předběžný závěr, že platby nájemného obsahují státní podporu ve smyslu provozní podpory, jelikož platby nižší než tržní cena snížily provozní náklady, které musela společnost FSBG nést. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že tato provozní podpora není v zásadě slučitelná s vnitřním trhem, a Německo bylo požádáno, aby objasnilo, zda by se na tuto podporu mohly vztahovat pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, nebo aby předložilo jiná tvrzení ohledně slučitelnosti.

2.2.5.   SLEVY PRO LETECKÉ SPOLEČNOSTI

Podrobný popis opatření

| (69) | Do roku 2007 nepředpokládal platný ceník letištních poplatků na letišti Saarbrücken žádné slevy pro letecké společnosti. Dne 1. dubna 2007 zavedla společnost FSBG nový ceník, který obsahoval řadu slev vztahujících se na letecké společnosti, jež splnily určité podmínky. Tento ceník přijaly i společnosti FSBesitzG/FSG po svém spojení. |
| --- | --- |

(69)

Do roku 2007 nepředpokládal platný ceník letištních poplatků na letišti Saarbrücken žádné slevy pro letecké společnosti. Dne 1. dubna 2007 zavedla společnost FSBG nový ceník, který obsahoval řadu slev vztahujících se na letecké společnosti, jež splnily určité podmínky. Tento ceník přijaly i společnosti FSBesitzG/FSG po svém spojení.

| (70) | Ceník z roku 2007 zavedl tři druhy slev. První dvě slevy nebylo možno kumulovat, zatímco třetí slevu bylo možno připočítat k jakékoli jiné získané slevě.






  a) | Slevy pro nové letecké společnosti: leteckým společnostem, které poprvé zahájily provozování činnosti z letiště Saarbrücken, bylo nabídnuto snížení poplatků za pohyb letadla, startovacích/přistávacích poplatků a poplatků za cestující, a to o 50 % v prvním roce, o 30 % ve druhém roce a o 20 % ve třetím roce. |
| --- | --- | --- |

(70)

Ceník z roku 2007 zavedl tři druhy slev. První dvě slevy nebylo možno kumulovat, zatímco třetí slevu bylo možno připočítat k jakékoli jiné získané slevě.

a)

Slevy pro nové letecké společnosti: leteckým společnostem, které poprvé zahájily provozování činnosti z letiště Saarbrücken, bylo nabídnuto snížení poplatků za pohyb letadla, startovacích/přistávacích poplatků a poplatků za cestující, a to o 50 % v prvním roce, o 30 % ve druhém roce a o 20 % ve třetím roce.

| b) | Slevy za nové destinace: slevy ve stejné výši a u stejných poplatků byly poskytnuty leteckým společnostem obsluhujícím nové destinace, tj. destinace, které nebyly obsluhovány v předchozích dvanácti měsících. |
| --- | --- |

b)

Slevy za nové destinace: slevy ve stejné výši a u stejných poplatků byly poskytnuty leteckým společnostem obsluhujícím nové destinace, tj. destinace, které nebyly obsluhovány v předchozích dvanácti měsících.

| c) | Náhrada v případě vyššího počtu cestujících: letecké společnosti, které během jednoho kalendářního roku přepravily 60  000 až 1 00  000 cestujících, nebo více než 1 00  000 cestujících, obdržely náhradu ve výši 5 % resp. 10 % poplatků za cestující, které v daném roce zaplatily. |
| --- | --- |

c)

Náhrada v případě vyššího počtu cestujících: letecké společnosti, které během jednoho kalendářního roku přepravily 60  000 až 1 00  000 cestujících, nebo více než 1 00  000 cestujících, obdržely náhradu ve výši 5 % resp. 10 % poplatků za cestující, které v daném roce zaplatily.

Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení

Existence podpory

| (71) | V rozhodnutí o zahájení podpory se předpokládalo, že nový ceník ze dne 1. dubna 2007 přijala společnost FSBesitzG. Na tomto základě bylo v rozhodnutí o zahájení řízení připomenuto, že vzhledem k celkové kontrole, kterou orgány veřejné moci vykonávají nad společností FSBesitzG, lze zavedení tohoto nového ceníku přičíst státu. Pokud tento ceník stanovil poplatky, které byly nižší než tržní ceny, představoval převod státních prostředků, jejž bylo možno přičíst státu. |
| --- | --- |

(71)

V rozhodnutí o zahájení podpory se předpokládalo, že nový ceník ze dne 1. dubna 2007 přijala společnost FSBesitzG. Na tomto základě bylo v rozhodnutí o zahájení řízení připomenuto, že vzhledem k celkové kontrole, kterou orgány veřejné moci vykonávají nad společností FSBesitzG, lze zavedení tohoto nového ceníku přičíst státu. Pokud tento ceník stanovil poplatky, které byly nižší než tržní ceny, představoval převod státních prostředků, jejž bylo možno přičíst státu.

| (72) | Německo uvedlo, že slevy byly odůvodněny ekonomickými aspekty a byly v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu. V rozhodnutí o zahájení řízení však bylo zdůrazněno, že Německo dosud neposkytlo dostatečné informace, aby mohla Komise toto tvrzení plně posoudit. Německo bylo proto požádáno, aby poskytlo zevrubné informace o nákladech a příjmech letiště, zejména v souvislosti s komerční osobní leteckou dopravou. Komise mimoto požádala o objasnění, zda byl ceník poplatků používán, aniž by se rozlišovalo mezi jednotlivými leteckými společnostmi. |
| --- | --- |

(72)

Německo uvedlo, že slevy byly odůvodněny ekonomickými aspekty a byly v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu. V rozhodnutí o zahájení řízení však bylo zdůrazněno, že Německo dosud neposkytlo dostatečné informace, aby mohla Komise toto tvrzení plně posoudit. Německo bylo proto požádáno, aby poskytlo zevrubné informace o nákladech a příjmech letiště, zejména v souvislosti s komerční osobní leteckou dopravou. Komise mimoto požádala o objasnění, zda byl ceník poplatků používán, aniž by se rozlišovalo mezi jednotlivými leteckými společnostmi.

| (73) | V rozhodnutí o zahájení řízení byl vyvozen závěr, že je sporné, zda lze slevy v ceníku ze dne 1. dubna 2007 odůvodnit na základě kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, a že tudíž nelze vyloučit, že dotyčné letecké společnosti byly zvýhodněny. Jelikož slevy mohly rovněž narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, vyvodila Komise předběžný závěr, že slevy představovaly státní podporu. |
| --- | --- |

(73)

V rozhodnutí o zahájení řízení byl vyvozen závěr, že je sporné, zda lze slevy v ceníku ze dne 1. dubna 2007 odůvodnit na základě kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, a že tudíž nelze vyloučit, že dotyčné letecké společnosti byly zvýhodněny. Jelikož slevy mohly rovněž narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, vyvodila Komise předběžný závěr, že slevy představovaly státní podporu.

Slučitelnost

| (74) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo posouzeno, zda lze slevy považovat za slučitelnou podporu na zahájení činnosti podle oddílu 5 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. V rámci tohoto posouzení vyslovila Komise pochybnosti, zda byly splněny jednotlivé podmínky pro slučitelnost podpory na zahájení činnosti. |
| --- | --- |

(74)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo posouzeno, zda lze slevy považovat za slučitelnou podporu na zahájení činnosti podle oddílu 5 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. V rámci tohoto posouzení vyslovila Komise pochybnosti, zda byly splněny jednotlivé podmínky pro slučitelnost podpory na zahájení činnosti.

| (75) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo zejména uvedeno, že:






  a) | je sporné, zda sleva za navýšení počtu cestujících splňuje podmínku stanovenou v bodě 79 písm. c) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nevyžadovala otevření nové trasy ani novou četnost; |
| --- | --- | --- |

(75)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo zejména uvedeno, že:

a)

je sporné, zda sleva za navýšení počtu cestujících splňuje podmínku stanovenou v bodě 79 písm. c) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nevyžadovala otevření nové trasy ani novou četnost;

| b) | je sporné, zda sleva za navýšení počtu cestujících splňuje podmínku stanovenou v bodě 79 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož se postupně nesnižovala ani nebyla časově omezená; |
| --- | --- |

b)

je sporné, zda sleva za navýšení počtu cestujících splňuje podmínku stanovenou v bodě 79 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož se postupně nesnižovala ani nebyla časově omezená;

| c) | je sporné, zda veškeré slevy splňují podmínku stanovenou v bodě 79 písm. f) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož společnostem nebyla uložena povinnost získané slevy vrátit v případě, že provozovaly činnosti z letiště Saarbrücken minimálně tři roky; |
| --- | --- |

c)

je sporné, zda veškeré slevy splňují podmínku stanovenou v bodě 79 písm. f) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož společnostem nebyla uložena povinnost získané slevy vrátit v případě, že provozovaly činnosti z letiště Saarbrücken minimálně tři roky;

| d) | je sporné, zda slevy za nové trasy a pro nové letecké společnosti splňují podmínku stanovenou v bodě 79 písm. g) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebyly vázány na počty cestujících; |
| --- | --- |

d)

je sporné, zda slevy za nové trasy a pro nové letecké společnosti splňují podmínku stanovenou v bodě 79 písm. g) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebyly vázány na počty cestujících;

| e) | je sporné, zda přinejmenším slevy za zvýšení počtu cestujících splňují podmínku stanovenou v bodě 79 písm. i) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož neobsahovaly požadavek na předchozí předložení obchodního plánu; |
| --- | --- |

e)

je sporné, zda přinejmenším slevy za zvýšení počtu cestujících splňují podmínku stanovenou v bodě 79 písm. i) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož neobsahovaly požadavek na předchozí předložení obchodního plánu;

| f) | je sporné, zda všechny slevy splňují podmínku stanovenou v bodě 79 písm. j) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož se zdálo, že nebyla zveřejněna žádná z požadovaných informací; |
| --- | --- |

f)

je sporné, zda všechny slevy splňují podmínku stanovenou v bodě 79 písm. j) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož se zdálo, že nebyla zveřejněna žádná z požadovaných informací;

| g) | je sporné, zda veškeré slevy splňují podmínku stanovenou v bodě 80 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebylo jasné, zda je bylo možno kumulovat, a jelikož se zdálo, že přinejmenším sleva za vyšší počty cestujících mohla být kombinována s ostatními dvěma slevami. |
| --- | --- |

g)

je sporné, zda veškeré slevy splňují podmínku stanovenou v bodě 80 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebylo jasné, zda je bylo možno kumulovat, a jelikož se zdálo, že přinejmenším sleva za vyšší počty cestujících mohla být kombinována s ostatními dvěma slevami.

| (76) | Jelikož patrně nebyly splněny kumulativní podmínky pro slučitelnou podporu na zahájení činnosti a nebyly zřejmé žádné jiné důvody slučitelnosti, dospěla Komise k předběžnému závěru, že slevy představují neslučitelnou státní podporu. |
| --- | --- |

(76)

Jelikož patrně nebyly splněny kumulativní podmínky pro slučitelnou podporu na zahájení činnosti a nebyly zřejmé žádné jiné důvody slučitelnosti, dospěla Komise k předběžnému závěru, že slevy představují neslučitelnou státní podporu.

2.2.6.   PODPORA SPOLEČNOSTI CIRRUS AIRLINES NA ZAHÁJENÍ ČINNOSTI

Podrobný popis opatření

| (77) | Dne 27. ledna 2005 podepsala společnost FSBesitzG se společností Cirrus Airlines Luftfahrtgesellschaft mbH (dále jen „Cirrus“) smlouvu o zahájení činnosti na dobu jednoho roku. Účelem smlouvy bylo zvýšení počtu cestujících na trase do [...]. Ve smlouvě bylo uvedeno, že vyššího počtu cestujících lze dosáhnout pouze v případě významného snížení cen letenek, aby byla společnost Cirrus pro cestující přitažlivá. Ve smlouvě bylo dále objasněno, že tento projekt bude v počáteční fázi znamenat vysoké ztráty. Letiště bylo proto ochotno projekt podpořit poskytnutím finančních prostředků na zahájení činnosti. |
| --- | --- |

(77)

Dne 27. ledna 2005 podepsala společnost FSBesitzG se společností Cirrus Airlines Luftfahrtgesellschaft mbH (dále jen „Cirrus“) smlouvu o zahájení činnosti na dobu jednoho roku. Účelem smlouvy bylo zvýšení počtu cestujících na trase do [...]. Ve smlouvě bylo uvedeno, že vyššího počtu cestujících lze dosáhnout pouze v případě významného snížení cen letenek, aby byla společnost Cirrus pro cestující přitažlivá. Ve smlouvě bylo dále objasněno, že tento projekt bude v počáteční fázi znamenat vysoké ztráty. Letiště bylo proto ochotno projekt podpořit poskytnutím finančních prostředků na zahájení činnosti.

| (78) | Zahájení leteckého provozu bylo stanoveno na 29. března 2005. Smlouva vycházela z obchodního plánu, který uváděl počty cestujících a průměrné čisté výnosy. Ve smlouvě byl určen rovněž typ používaných letadel. |
| --- | --- |

(78)

Zahájení leteckého provozu bylo stanoveno na 29. března 2005. Smlouva vycházela z obchodního plánu, který uváděl počty cestujících a průměrné čisté výnosy. Ve smlouvě byl určen rovněž typ používaných letadel.

| (79) | Smlouva ukládala společnosti Cirrus povinnost zajišťovat pravidelné lety mezi Saarbrückenem a [...] s četností [...] letů během [...] dnů týdně, [...] letů [...]. Ve smlouvě bylo výslovně uvedeno, že společnost Cirrus [...]. Smlouva byla následně několikrát prodloužena a pozměněna a její platnost skončila dne 31. prosince 2006. |
| --- | --- |

(79)

Smlouva ukládala společnosti Cirrus povinnost zajišťovat pravidelné lety mezi Saarbrückenem a [...] s četností [...] letů během [...] dnů týdně, [...] letů [...]. Ve smlouvě bylo výslovně uvedeno, že společnost Cirrus [...]. Smlouva byla následně několikrát prodloužena a pozměněna a její platnost skončila dne 31. prosince 2006.

| (80) | Odměna splatná podle smlouvy byla vypočítána podle tohoto vzorce:





  (...) |
| --- | --- |

(80)

Odměna splatná podle smlouvy byla vypočítána podle tohoto vzorce:

(...)

V době trvání smlouvy byla roční výše odměny, kterou společnosti Cirrus vyplácela společnost FSBesitzG, následující:

Tabulka 8

Platby pro společnost Cirrus Airlines v EUR

| Rok | Čistá odměna | Hrubá odměna |
| --- | --- | --- |
| 2005 | (...) | (...) |
| 2006 | (...) | (...) |

Rok

Čistá odměna

Hrubá odměna

2005

(...)

(...)

2006

(...)

(...)

Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení

Existence podpory

| (81) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo nejprve uvedeno, že rozhodnutí společnosti FSBesitzG zahrnovalo převod státních prostředků a že je lze přičíst státu. Společnost Cirrus byla rovněž jednoznačně podnikem vykonávajícím hospodářskou činnost. Otázkou bylo, zda smlouva poskytla společnosti Cirrus výhodu, kterou by jinak nezískala na trhu. Jelikož Německo neposkytlo žádné vysvětlení týkající se důvodů uzavření smlouvy, bylo požádáno, aby objasnilo, zda se domnívá, že tím, že společnost FSBesitzG uzavřela smlouvu, jednala jako racionální, tržně jednající hospodářský subjekt, a pokud ano, aby předložilo dokumentaci, která tento názor dokládá. |
| --- | --- |

(81)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo nejprve uvedeno, že rozhodnutí společnosti FSBesitzG zahrnovalo převod státních prostředků a že je lze přičíst státu. Společnost Cirrus byla rovněž jednoznačně podnikem vykonávajícím hospodářskou činnost. Otázkou bylo, zda smlouva poskytla společnosti Cirrus výhodu, kterou by jinak nezískala na trhu. Jelikož Německo neposkytlo žádné vysvětlení týkající se důvodů uzavření smlouvy, bylo požádáno, aby objasnilo, zda se domnívá, že tím, že společnost FSBesitzG uzavřela smlouvu, jednala jako racionální, tržně jednající hospodářský subjekt, a pokud ano, aby předložilo dokumentaci, která tento názor dokládá.

| (82) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo taktéž uvedeno, že v době přijetí rozhodnutí neměla Komise k dispozici žádné údaje o tom, že Německo porovnalo očekávané náklady a příjmy plynoucí z této smlouvy. Na tomto základě vyvodila předběžný závěr, že smlouva se společností Cirrus představovala státní podporu. |
| --- | --- |

(82)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo taktéž uvedeno, že v době přijetí rozhodnutí neměla Komise k dispozici žádné údaje o tom, že Německo porovnalo očekávané náklady a příjmy plynoucí z této smlouvy. Na tomto základě vyvodila předběžný závěr, že smlouva se společností Cirrus představovala státní podporu.

Slučitelnost

| (83) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo posouzeno, zda lze smlouvu se společností Cirrus považovat za slučitelnou podporu na zahájení činnosti podle oddílu 5 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. V rámci tohoto posouzení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda jsou splněny jednotlivé podmínky pro slučitelnou podporu na zahájení činnosti. |
| --- | --- |

(83)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo posouzeno, zda lze smlouvu se společností Cirrus považovat za slučitelnou podporu na zahájení činnosti podle oddílu 5 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. V rámci tohoto posouzení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda jsou splněny jednotlivé podmínky pro slučitelnou podporu na zahájení činnosti.

| (84) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo konkrétně uvedeno, že smlouva se společností Cirrus zjevně nesplňovala tyto podmínky:






  a) | bod 79 písm. c) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož trasa, kterou společnost Cirrus provozovala mezi Saarbrückenem a [...], již zjevně existovala, a nebyly poskytnuty žádné informace o nových četnostech, které by mohly vést k zvýšení počtu cestujících; |
| --- | --- | --- |

(84)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo konkrétně uvedeno, že smlouva se společností Cirrus zjevně nesplňovala tyto podmínky:

a)

bod 79 písm. c) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož trasa, kterou společnost Cirrus provozovala mezi Saarbrückenem a [...], již zjevně existovala, a nebyly poskytnuty žádné informace o nových četnostech, které by mohly vést k zvýšení počtu cestujících;

| b) | bod 79 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož se nezdálo, že by smlouva vyžadovala postupné snižování nebo že by byla skutečně časově omezená, neboť byla několikrát prodloužena, a nebylo zřejmé, zda společnost Cirrus prokázala dlouhodobou životaschopnost trasy; |
| --- | --- |

b)

bod 79 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož se nezdálo, že by smlouva vyžadovala postupné snižování nebo že by byla skutečně časově omezená, neboť byla několikrát prodloužena, a nebylo zřejmé, zda společnost Cirrus prokázala dlouhodobou životaschopnost trasy;

| c) | bod 79 písm. e) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož smlouva neomezovala podporu na dodatečné náklady na zahájení činnosti; |
| --- | --- |

c)

bod 79 písm. e) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož smlouva neomezovala podporu na dodatečné náklady na zahájení činnosti;

| d) | bod 79 písm. f) první pododstavec pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož ve smlouvě nebylo stanoveno datum ukončení a výše podpory nebyla omezena s odkazem na náklady; |
| --- | --- |

d)

bod 79 písm. f) první pododstavec pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož ve smlouvě nebylo stanoveno datum ukončení a výše podpory nebyla omezena s odkazem na náklady;

| e) | bod 79 písm. f) třetí pododstavec pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož bylo sporné, zda doba, po kterou byla společnosti Cirrus přiznána podpora, byla podstatně kratší než doba, po kterou se společnost zavázala provozovat své činnosti s odletem z letiště Saarbrücken; |
| --- | --- |

e)

bod 79 písm. f) třetí pododstavec pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož bylo sporné, zda doba, po kterou byla společnosti Cirrus přiznána podpora, byla podstatně kratší než doba, po kterou se společnost zavázala provozovat své činnosti s odletem z letiště Saarbrücken;

| f) | bod 79 písm. g) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož bylo sporné, zda je podpora spojena s rozvojem počtu přepravených cestujících; |
| --- | --- |

f)

bod 79 písm. g) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož bylo sporné, zda je podpora spojena s rozvojem počtu přepravených cestujících;

| g) | bod 79 písm. h) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož existovaly pochybnosti, zda byla smlouva před uzavřením zveřejněna a zda byla dostupná rovněž ostatním leteckým společnostem; |
| --- | --- |

g)

bod 79 písm. h) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož existovaly pochybnosti, zda byla smlouva před uzavřením zveřejněna a zda byla dostupná rovněž ostatním leteckým společnostem;

| h) | bod 79 písm. i) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož bylo sporné, zda měla společnost FSBetriebG přístup k obchodnímu plánu společnosti Cirrus a zda letiště prověřilo vliv podpory na konkurenční trasy; |
| --- | --- |

h)

bod 79 písm. i) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož bylo sporné, zda měla společnost FSBetriebG přístup k obchodnímu plánu společnosti Cirrus a zda letiště prověřilo vliv podpory na konkurenční trasy;

| i) | bod 79 písm. j) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož zjevně nebyl zveřejněn požadovaný seznam dotovaných tras; |
| --- | --- |

i)

bod 79 písm. j) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož zjevně nebyl zveřejněn požadovaný seznam dotovaných tras;

| j) | bod 79 písm. k) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož bylo sporné, zda Německo zavedlo požadované přezkumné řízení; |
| --- | --- |

j)

bod 79 písm. k) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož bylo sporné, zda Německo zavedlo požadované přezkumné řízení;

| k) | bod 80 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož se zdálo, že společnost Cirrus kombinovala podporu na základě smluv s podporou na základě ceníku poplatků z roku 2007. |
| --- | --- |

k)

bod 80 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož se zdálo, že společnost Cirrus kombinovala podporu na základě smluv s podporou na základě ceníku poplatků z roku 2007.

| (85) | Jelikož se zdálo, že nebyly splněny kumulativní podmínky pro slučitelnou podporu na zahájení činnosti, a jelikož nebyly zjevné žádné jiné důvody slučitelnosti, vyvodila Komise předběžný závěr, že smlouva se společností Cirrus představovala neslučitelnou státní podporu. |
| --- | --- |

(85)

Jelikož se zdálo, že nebyly splněny kumulativní podmínky pro slučitelnou podporu na zahájení činnosti, a jelikož nebyly zjevné žádné jiné důvody slučitelnosti, vyvodila Komise předběžný závěr, že smlouva se společností Cirrus představovala neslučitelnou státní podporu.

2.2.7.   MARKETINGOVÁ DOHODA SE SPOLEČNOSTÍ AIR BERLIN

Podrobný popis opatření

| (86) | Dne 6. dubna 2011 podepsala společnost FSG se společností Air Berlin PLC & Co. Luftverkehrs KG (dále jen „Air Berlin“) marketingovou dohodu s dobou platnosti do 2. května 2014. Dohoda ukládala společnosti Air Berlin povinnost poskytovat společnosti FSG marketingové a propagační služby. V dohodě bylo uvedeno: [...] Společnost FSG očekávala, že vyšší četnost povede k vyšším příjmům plynoucím z leteckých a jiných než leteckých činností. Společnost Air Berlin měla rovněž povinnost propagovat dva spoje z/do Saarbrückenu (informace o vyšší četnosti poskytované v tisku, prostřednictvím e-mailů, zpravení cestovních agentur, časopisů, tištěných médií, při odbavení, na palubě, v rozhlase atd.). Společnost FSG poskytla společnosti Air Berlin za marketingové služby celkovou odměnu ve výši [8 00  000 EUR–1 7 00  000 EUR]. |
| --- | --- |

(86)

Dne 6. dubna 2011 podepsala společnost FSG se společností Air Berlin PLC & Co. Luftverkehrs KG (dále jen „Air Berlin“) marketingovou dohodu s dobou platnosti do 2. května 2014. Dohoda ukládala společnosti Air Berlin povinnost poskytovat společnosti FSG marketingové a propagační služby. V dohodě bylo uvedeno: [...] Společnost FSG očekávala, že vyšší četnost povede k vyšším příjmům plynoucím z leteckých a jiných než leteckých činností. Společnost Air Berlin měla rovněž povinnost propagovat dva spoje z/do Saarbrückenu (informace o vyšší četnosti poskytované v tisku, prostřednictvím e-mailů, zpravení cestovních agentur, časopisů, tištěných médií, při odbavení, na palubě, v rozhlase atd.). Společnost FSG poskytla společnosti Air Berlin za marketingové služby celkovou odměnu ve výši [8 00  000 EUR–1 7 00  000 EUR].

Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení

Existence podpory

| (87) | Obdobně jako v případě smlouvy se společností Cirrus vyvolávala i marketingová dohoda uzavřená se společností Air Berlin otázku, zda je tato dohoda v souladu s tržními podmínkami. Předpokládalo se, že jsou splněny všechny ostatní podmínky, jako je převod státních prostředků, který lze přičíst státu, a selektivita. |
| --- | --- |

(87)

Obdobně jako v případě smlouvy se společností Cirrus vyvolávala i marketingová dohoda uzavřená se společností Air Berlin otázku, zda je tato dohoda v souladu s tržními podmínkami. Předpokládalo se, že jsou splněny všechny ostatní podmínky, jako je převod státních prostředků, který lze přičíst státu, a selektivita.

| (88) | Německo uvedlo, že byla provedena analýza nákladů a přínosů, která prokázala, že dohoda byla pro letiště z dlouhodobého hlediska zisková. Tuto analýzu však neposkytlo, což Komisi znemožnilo posoudit, jak letiště vypočítalo očekávané náklady a příjmy plynoucí z dohody. Jelikož jedinou výhodou plynoucí letišti z této dohody byl patrně očekávaný nárůst počtu cestujících, zdálo se, že samotná dohoda není ničím jiným než další slevou z letištních poplatků, která byla navíc kumulována se slevami, jež byly dostupné podle ceníku poplatků z roku 2007. |
| --- | --- |

(88)

Německo uvedlo, že byla provedena analýza nákladů a přínosů, která prokázala, že dohoda byla pro letiště z dlouhodobého hlediska zisková. Tuto analýzu však neposkytlo, což Komisi znemožnilo posoudit, jak letiště vypočítalo očekávané náklady a příjmy plynoucí z dohody. Jelikož jedinou výhodou plynoucí letišti z této dohody byl patrně očekávaný nárůst počtu cestujících, zdálo se, že samotná dohoda není ničím jiným než další slevou z letištních poplatků, která byla navíc kumulována se slevami, jež byly dostupné podle ceníku poplatků z roku 2007.

| (89) | Na základě těchto aspektů byl v rozhodnutí o zahájení řízení vyvozen předběžný závěr, že marketingová dohoda se společností Air Berlin poskytla této společnosti selektivní výhodu. Jelikož předběžně bylo zjištěno, že jsou přítomny i všechny ostatní prvky státní podpory, dospěla Komise k předběžnému závěru, že tato dohoda obsahovala prvek státní podpory. |
| --- | --- |

(89)

Na základě těchto aspektů byl v rozhodnutí o zahájení řízení vyvozen předběžný závěr, že marketingová dohoda se společností Air Berlin poskytla této společnosti selektivní výhodu. Jelikož předběžně bylo zjištěno, že jsou přítomny i všechny ostatní prvky státní podpory, dospěla Komise k předběžnému závěru, že tato dohoda obsahovala prvek státní podpory.

Slučitelnost

| (90) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo posouzeno, zda lze marketingovou dohodu považovat za slučitelnou podporu na zahájení činnosti podle oddílu 5 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. V rámci tohoto posouzení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda jsou splněny jednotlivé podmínky pro slučitelnou podporu na zahájení činnosti. |
| --- | --- |

(90)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo posouzeno, zda lze marketingovou dohodu považovat za slučitelnou podporu na zahájení činnosti podle oddílu 5 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. V rámci tohoto posouzení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda jsou splněny jednotlivé podmínky pro slučitelnou podporu na zahájení činnosti.

| (91) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo konkrétně uvedeno, že dohoda se společností Air Berlin zjevně nesplňuje tyto podmínky:






  a) | bod 79 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebylo zřejmé, zda společnost Air Berlin prokázala dlouhodobou životaschopnost trasy; |
| --- | --- | --- |

(91)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo konkrétně uvedeno, že dohoda se společností Air Berlin zjevně nesplňuje tyto podmínky:

a)

bod 79 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebylo zřejmé, zda společnost Air Berlin prokázala dlouhodobou životaschopnost trasy;

| b) | bod 79 písm. e) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož dohoda neomezovala podporu na dodatečné náklady na zahájení činnosti; |
| --- | --- |

b)

bod 79 písm. e) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož dohoda neomezovala podporu na dodatečné náklady na zahájení činnosti;

| c) | bod 79 písm. f) první pododstavec pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož dohoda neomezovala výši podpory s odkazem na náklady; |
| --- | --- |

c)

bod 79 písm. f) první pododstavec pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož dohoda neomezovala výši podpory s odkazem na náklady;

| d) | bod 79 písm. f) třetí pododstavec pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož bylo sporné, zda doba, po kterou byla společnosti Air Berlin přiznána podpora, byla podstatně kratší než doba, po kterou se společnost zavázala provozovat své činnosti s odletem z letiště Saarbrücken; |
| --- | --- |

d)

bod 79 písm. f) třetí pododstavec pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož bylo sporné, zda doba, po kterou byla společnosti Air Berlin přiznána podpora, byla podstatně kratší než doba, po kterou se společnost zavázala provozovat své činnosti s odletem z letiště Saarbrücken;

| e) | bod 79 písm. g) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož podpora nebyla spojena s rozvojem počtu cestujících; |
| --- | --- |

e)

bod 79 písm. g) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož podpora nebyla spojena s rozvojem počtu cestujících;

| f) | bod 79 písm. h) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož existovaly pochybnosti, zda byla dohoda před uzavřením zveřejněna a zda byla dostupná rovněž ostatním leteckým společnostem; |
| --- | --- |

f)

bod 79 písm. h) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož existovaly pochybnosti, zda byla dohoda před uzavřením zveřejněna a zda byla dostupná rovněž ostatním leteckým společnostem;

| g) | bod 79 písm. i) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebylo zřejmé, zda je analýza nákladů a přínosů provedená letištěm, která nebyla Komisi předložena, v souladu s podmínkami; |
| --- | --- |

g)

bod 79 písm. i) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebylo zřejmé, zda je analýza nákladů a přínosů provedená letištěm, která nebyla Komisi předložena, v souladu s podmínkami;

| h) | bod 79 písm. j) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož zjevně nebyl zveřejněn požadovaný seznam dotovaných tras; |
| --- | --- |

h)

bod 79 písm. j) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož zjevně nebyl zveřejněn požadovaný seznam dotovaných tras;

| i) | bod 79 písm. k) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož bylo sporné, zda Německo zavedlo požadované přezkumné řízení; |
| --- | --- |

i)

bod 79 písm. k) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož bylo sporné, zda Německo zavedlo požadované přezkumné řízení;

| j) | bod 80 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož se zdálo, že společnost Air Berlin kombinovala podporu na základě dohody s podporou na základě ceníku poplatků z roku 2007. |
| --- | --- |

j)

bod 80 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož se zdálo, že společnost Air Berlin kombinovala podporu na základě dohody s podporou na základě ceníku poplatků z roku 2007.

| (92) | Jelikož patrně nebyly splněny kumulativní podmínky pro slučitelnou podporu na zahájení činnosti a nebyly zřejmé jiné důvody slučitelnosti, vyvodila Komise předběžný závěr, že dohoda se společností Air Berlin představovala státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(92)

Jelikož patrně nebyly splněny kumulativní podmínky pro slučitelnou podporu na zahájení činnosti a nebyly zřejmé jiné důvody slučitelnosti, vyvodila Komise předběžný závěr, že dohoda se společností Air Berlin představovala státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem.

3.   PŘIPOMÍNKY OBDRŽENÉ OD NĚMECKA

3.1.   FINANCOVÁNÍ SPOLEČNOSTÍ VH SAAR, FSG A FSBESITZG

3.1.1.   EXISTENCE PODPORY

Podnik a hospodářská činnost

| (93) | Německo nezpochybnilo skutečnost, že společnosti FSBesitzG a FSG vykonávají hospodářskou činnost a že pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy je třeba je považovat za podniky. Pokud však společnosti FSBesitzG a FSG vykonávají činnosti, které jsou součástí svrchovaných výsad státu, neměly by se za podniky pokládat. |
| --- | --- |

(93)

Německo nezpochybnilo skutečnost, že společnosti FSBesitzG a FSG vykonávají hospodářskou činnost a že pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy je třeba je považovat za podniky. Pokud však společnosti FSBesitzG a FSG vykonávají činnosti, které jsou součástí svrchovaných výsad státu, neměly by se za podniky pokládat.

| (94) | Německo poskytlo v této souvislosti tabulku s výdaji (provozní i investiční náklady) souvisejícími s výkonem veřejné správy, které byly vynaloženy v období od roku 2000 do roku 2011:

  Tabulka 9


  Náklady související s výkonem veřejné správy v EUR
   (21) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 8 LuftSiG | | | | | | | | | | | | | |
| Feuerwehr | | | | | | | | | | | | | |
| Außenumzäunung/Bestreifungsweg | | | | | | | | | | | | | |
| Neues Zugangs-kontrollsystem | | | | | | | | | | | | | |
| Container Tor 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Rollwegbeschilderung | | | | | | | | | | | | | |
| Unterbrechungsfreie Stromvers. (Notstrom) | | | | | | | | | | | | | |
| Abstellfläche Ost, Bombenbedrohte Flz. | | | | | | | | | | | | | |
| Erweiterung S/L-Bahnköpfe, RESA | | | | | | | | | | | | | |
| Flughafennavigation | | | | | | | | | | | | | |
| Summe p.A. | | | | | | | | | | | | | |

(94)

Německo poskytlo v této souvislosti tabulku s výdaji (provozní i investiční náklady) souvisejícími s výkonem veřejné správy, které byly vynaloženy v období od roku 2000 do roku 2011:

Tabulka 9

Náklady související s výkonem veřejné správy v EUR
   (21)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Celkem

§ 8 LuftSiG

Feuerwehr

Außenumzäunung/Bestreifungsweg

Neues Zugangs-kontrollsystem

Container Tor 1

Rollwegbeschilderung

Unterbrechungsfreie Stromvers. (Notstrom)

Abstellfläche Ost, Bombenbedrohte Flz.

Erweiterung S/L-Bahnköpfe, RESA

Flughafennavigation

Summe p.A.

| (95) | Německo tvrdí, že financování opatření k zajištění bezpečnosti letiště podle § 8 Luftsicherheitsgesetz (zákon o bezpečnosti vzdušného prostoru), opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. c) bodu 2 Luftverkehrsgesetz (zákon o leteckém provozu) a jednotky požární ochrany spadají do výkonu veřejné správy. Podle Německa spadá oplocení letiště a obslužné komunikace podél oplocení, kontejnerová brána, značení dráhy, nouzový zdroj elektrické energie, parkovací plochy pro letadla, u nichž existuje hrozba bombového útoku, a rozšíření bezpečnostních zón na okraji dráhy do oblasti působnosti § 8 Luftsicherheitsgesetz, a tudíž rovněž do výkonu veřejné správy. |
| --- | --- |

(95)

Německo tvrdí, že financování opatření k zajištění bezpečnosti letiště podle § 8 Luftsicherheitsgesetz (zákon o bezpečnosti vzdušného prostoru), opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. c) bodu 2 Luftverkehrsgesetz (zákon o leteckém provozu) a jednotky požární ochrany spadají do výkonu veřejné správy. Podle Německa spadá oplocení letiště a obslužné komunikace podél oplocení, kontejnerová brána, značení dráhy, nouzový zdroj elektrické energie, parkovací plochy pro letadla, u nichž existuje hrozba bombového útoku, a rozšíření bezpečnostních zón na okraji dráhy do oblasti působnosti § 8 Luftsicherheitsgesetz, a tudíž rovněž do výkonu veřejné správy.

| (96) | Co se týká opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. c bodu 2) Luftverkehrsgesetz, Německo uvedlo, že stát nehradí náklady na tato opatření u všech letišť, rozdílné zacházení s jednotlivými letišti je však odůvodněné, neposkytuje tudíž žádnou výhodu. Ustanovení § 27 písm. c) bodu 2 rozlišuje konkrétně mezi určitými letišti, u nichž je financování těchto opatření na spolkové úrovni považováno za nutné z důvodu bezpečnosti a v zájmu dopravní politiky, a ostatními letišti, u nichž se tato opatření nepokládají na spolkové úrovni za naprosto nezbytná. Spolkové ministerstvo dopravy dosud uznalo financování řady letišť, mimo jiné i letiště Saarbrücken, jako nezbytné z důvodu bezpečnosti a dopravní politiky. Financování regionálních letišť, která by obvykle musela nést tyto náklady sama, není proto diskriminační. Financování opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru bez ohledu na to, zda je poskytnuto přímo státem na spolkové úrovni, nebo jednotlivými spolkovými zeměmi, je každopádně součástí výkonu veřejné správy. |
| --- | --- |

(96)

Co se týká opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. c bodu 2) Luftverkehrsgesetz, Německo uvedlo, že stát nehradí náklady na tato opatření u všech letišť, rozdílné zacházení s jednotlivými letišti je však odůvodněné, neposkytuje tudíž žádnou výhodu. Ustanovení § 27 písm. c) bodu 2 rozlišuje konkrétně mezi určitými letišti, u nichž je financování těchto opatření na spolkové úrovni považováno za nutné z důvodu bezpečnosti a v zájmu dopravní politiky, a ostatními letišti, u nichž se tato opatření nepokládají na spolkové úrovni za naprosto nezbytná. Spolkové ministerstvo dopravy dosud uznalo financování řady letišť, mimo jiné i letiště Saarbrücken, jako nezbytné z důvodu bezpečnosti a dopravní politiky. Financování regionálních letišť, která by obvykle musela nést tyto náklady sama, není proto diskriminační. Financování opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru bez ohledu na to, zda je poskytnuto přímo státem na spolkové úrovni, nebo jednotlivými spolkovými zeměmi, je každopádně součástí výkonu veřejné správy.

| (97) | Náklady na jednotku požární ochrany nejsou regulovány na spolkové úrovni, nýbrž spadají do pravomoci jednotlivých spolkových zemí, jednotka požární ochrany proto není na všech letištích financována státem. Rozdílné zacházení vyplývá jak z historických, tak i objektivních důvodů. Vzhledem k povaze činnosti letiště nemohou menší regionální letiště nést vysoké fixní náklady související s jednotkou požární ochrany, a proto je hradí příslušná spolková země. |
| --- | --- |

(97)

Náklady na jednotku požární ochrany nejsou regulovány na spolkové úrovni, nýbrž spadají do pravomoci jednotlivých spolkových zemí, jednotka požární ochrany proto není na všech letištích financována státem. Rozdílné zacházení vyplývá jak z historických, tak i objektivních důvodů. Vzhledem k povaze činnosti letiště nemohou menší regionální letiště nést vysoké fixní náklady související s jednotkou požární ochrany, a proto je hradí příslušná spolková země.

| (98) | Co se týká společnosti vh Saar, Německo uvedlo, že společnost nelze považovat za podnik. Za prvé bylo uvedeno, že společnost vh Saar sama na trhu nepůsobí, nýbrž pouze drží podíly v ostatních společnostech (tj. letišti a společnosti HSG). S odkazem na rozsudek Soudního dvora (22) Německo připomenulo, že pouhé držení podílů v jiných společnostech, a to i majoritního podílu, nepředstavuje samo o sobě hospodářskou činnost. Německo rovněž uvedlo, že v případě společnost vh Saar se nepoužije výjimka z této zásady, podle níž holdingová společnost vykonává hospodářskou činnost, jestliže vykonává vliv nad společnostmi, v nichž vlastní podíly. |
| --- | --- |

(98)

Co se týká společnosti vh Saar, Německo uvedlo, že společnost nelze považovat za podnik. Za prvé bylo uvedeno, že společnost vh Saar sama na trhu nepůsobí, nýbrž pouze drží podíly v ostatních společnostech (tj. letišti a společnosti HSG). S odkazem na rozsudek Soudního dvora (22) Německo připomenulo, že pouhé držení podílů v jiných společnostech, a to i majoritního podílu, nepředstavuje samo o sobě hospodářskou činnost. Německo rovněž uvedlo, že v případě společnost vh Saar se nepoužije výjimka z této zásady, podle níž holdingová společnost vykonává hospodářskou činnost, jestliže vykonává vliv nad společnostmi, v nichž vlastní podíly.

Výhoda

| (99) | S ohledem na společnost vh Saar Německo uvedlo, že tato společnost nezískala žádnou výhodu ze státních prostředků, jelikož veškeré finanční prostředky, které obdržela od spolkové země Sársko, převedla na společnosti FSBesitzG/FSG. Německo proto popřelo, že by společnost vh Saar bylo možno považovat za příjemce podpory. |
| --- | --- |

(99)

S ohledem na společnost vh Saar Německo uvedlo, že tato společnost nezískala žádnou výhodu ze státních prostředků, jelikož veškeré finanční prostředky, které obdržela od spolkové země Sársko, převedla na společnosti FSBesitzG/FSG. Německo proto popřelo, že by společnost vh Saar bylo možno považovat za příjemce podpory.

| (100) | Co se týká finančních prostředků, které na základě smlouvy o odvodu zisku obdržely od společnosti vh Saar společnosti FSBesitzG/FSG, Německo uvedlo, že nebyla poskytnuta žádná výhoda, jelikož veškeré tyto finanční prostředky představovaly pro společnosti FSBesitzG/FSG pouze vyrovnání za poskytování služby obecného hospodářského zájmu v souladu s rozsudkem ve věci Altmark. |
| --- | --- |

(100)

Co se týká finančních prostředků, které na základě smlouvy o odvodu zisku obdržely od společnosti vh Saar společnosti FSBesitzG/FSG, Německo uvedlo, že nebyla poskytnuta žádná výhoda, jelikož veškeré tyto finanční prostředky představovaly pro společnosti FSBesitzG/FSG pouze vyrovnání za poskytování služby obecného hospodářského zájmu v souladu s rozsudkem ve věci Altmark.

První kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark: pověření službou obecného hospodářského zájmu

| (101) | Německo uvedlo, že provozování letiště, včetně výstavby a údržby potřebné infrastruktury, představuje službu obecného hospodářského zájmu. Pojem „služba obecného hospodářského zájmu“ vymezilo Německo jako služby nabízené na trhu, jejichž spolehlivé a trvalé poskytování je v obecném zájmu veřejnosti, přičemž samotný trh není schopen jejich poskytování zajistit, jsou proto poskytovány subjektem, který byl pověřen plněním příslušné povinnosti. |
| --- | --- |

(101)

Německo uvedlo, že provozování letiště, včetně výstavby a údržby potřebné infrastruktury, představuje službu obecného hospodářského zájmu. Pojem „služba obecného hospodářského zájmu“ vymezilo Německo jako služby nabízené na trhu, jejichž spolehlivé a trvalé poskytování je v obecném zájmu veřejnosti, přičemž samotný trh není schopen jejich poskytování zajistit, jsou proto poskytovány subjektem, který byl pověřen plněním příslušné povinnosti.

| (102) | Co se týká provozování letiště Saarbrücken, Německo trvalo na tom, že zahrnuje nabízení služeb na trhu. Německo dále uvedlo, že vzhledem k méně než 5 00  000 odbavených cestujících ročně, a tudíž nedosažení prahové hodnoty stanovené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005, po jejímž překročení lze předpokládat, že letiště bude ziskové, nabízí letiště služby, které by jinak trh neposkytoval. |
| --- | --- |

(102)

Co se týká provozování letiště Saarbrücken, Německo trvalo na tom, že zahrnuje nabízení služeb na trhu. Německo dále uvedlo, že vzhledem k méně než 5 00  000 odbavených cestujících ročně, a tudíž nedosažení prahové hodnoty stanovené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005, po jejímž překročení lze předpokládat, že letiště bude ziskové, nabízí letiště služby, které by jinak trh neposkytoval.

| (103) | Podle Německa bylo letiště Saarbrücken pověřeno povinností poskytovat tyto služby. Tato povinnost vyplývá podle Německa z provozní licence a ustanovení německého zákona o letecké dopravě. Německo odkázalo zejména na ustanovení § 45 odst. 1 vyhlášky o povolování letecké dopravy (Luftverkehrszulassungsordnung), v němž se uvádí, že provozovatel letiště musí „udržovat letiště v bezpečném provozním stavu a řádně je provozovat“. Povinnost týkající se provozování letiště zahrnuje poskytování letištních služeb letadlům bez jakékoli diskriminace, a to během běžné provozní doby, která je stanovena v provozní licenci a provozovatel letiště ji nemůže jednostranně změnit. Jakékoli porušení povinnosti týkající se provozování letiště by podle § 108 Luftverkehrszulassungsordnung ve spojení s § 58 odst. 1 bodem 10 a odst. 2 Luftverkehrsgesetz mělo za následek pokuty až do výše 50  000 EUR. Německo rovněž uvedlo, že spolková země zajišťuje řádné provozování letiště prostřednictvím celkové kontroly nad jeho provozovatelem. |
| --- | --- |

(103)

Podle Německa bylo letiště Saarbrücken pověřeno povinností poskytovat tyto služby. Tato povinnost vyplývá podle Německa z provozní licence a ustanovení německého zákona o letecké dopravě. Německo odkázalo zejména na ustanovení § 45 odst. 1 vyhlášky o povolování letecké dopravy (Luftverkehrszulassungsordnung), v němž se uvádí, že provozovatel letiště musí „udržovat letiště v bezpečném provozním stavu a řádně je provozovat“. Povinnost týkající se provozování letiště zahrnuje poskytování letištních služeb letadlům bez jakékoli diskriminace, a to během běžné provozní doby, která je stanovena v provozní licenci a provozovatel letiště ji nemůže jednostranně změnit. Jakékoli porušení povinnosti týkající se provozování letiště by podle § 108 Luftverkehrszulassungsordnung ve spojení s § 58 odst. 1 bodem 10 a odst. 2 Luftverkehrsgesetz mělo za následek pokuty až do výše 50  000 EUR. Německo rovněž uvedlo, že spolková země zajišťuje řádné provozování letiště prostřednictvím celkové kontroly nad jeho provozovatelem.

| (104) | Pokud jde o poznámku uvedenou v rozhodnutí o zahájení řízení, že (jak se zdá) neexistuje žádný oficiální pověřovací akt, Německo tvrdilo, že kombinace faktorů uvedených v 103. bodě odůvodnění, a zejména celková a přísná kontrola, kterou nad letištěm vykonává spolková země Sársko, zajišťuje, že účelu pověření je dosaženo přinejmenším stejným způsobem jako v případě vydání oficiálního pověřovacího aktu. |
| --- | --- |

(104)

Pokud jde o poznámku uvedenou v rozhodnutí o zahájení řízení, že (jak se zdá) neexistuje žádný oficiální pověřovací akt, Německo tvrdilo, že kombinace faktorů uvedených v 103. bodě odůvodnění, a zejména celková a přísná kontrola, kterou nad letištěm vykonává spolková země Sársko, zajišťuje, že účelu pověření je dosaženo přinejmenším stejným způsobem jako v případě vydání oficiálního pověřovacího aktu.

| (105) | K doložení tvrzení, že provozování letiště představuje službu obecného hospodářského zájmu, Německo uvedlo, že letiště je ve spolkové zemi Sársko nezbytnou součástí dopravní infrastruktury, která je zapotřebí zejména ke spojení regionu s ostatními částmi země a hlavními letištními uzly. Obzvláštní význam tohoto spojení má vyplývat z geografické polohy Sárska na okraji Německa, daleko od hlavních metropolitních center země. |
| --- | --- |

(105)

K doložení tvrzení, že provozování letiště představuje službu obecného hospodářského zájmu, Německo uvedlo, že letiště je ve spolkové zemi Sársko nezbytnou součástí dopravní infrastruktury, která je zapotřebí zejména ke spojení regionu s ostatními částmi země a hlavními letištními uzly. Obzvláštní význam tohoto spojení má vyplývat z geografické polohy Sárska na okraji Německa, daleko od hlavních metropolitních center země.

| (106) | Letiště má za prvé sloužit obyvatelům regionu tím, že uspokojuje jejich potřeby v oblasti cestovního ruchu a individuální dopravy. Sársko se v rostoucí míře rozvíjí jako turistická destinace. Německo za druhé uvedlo, že letiště má zásadní význam pro spojení vědeckých, kulturních a sociálních institucí Sárska, které se nacházejí především v městě Saarbrückenu. Za třetí byl zdůrazněn význam letiště pro místní hospodářství a regionální rozvoj, zejména s ohledem na probíhající strukturální přeměnu hospodářství založeného na těžbě uhlí na mezinárodní a inovativní ekonomiku. Německo uvedlo, že společnosti zakládají své rozhodnutí o přemístění do Sárska často na skutečnosti, že se zde nachází letiště. Německo odkázalo rovněž na studii z roku 2009, podle níž má poptávka po poskytování služeb osobní letecké dopravy v budoucnu růst. |
| --- | --- |

(106)

Letiště má za prvé sloužit obyvatelům regionu tím, že uspokojuje jejich potřeby v oblasti cestovního ruchu a individuální dopravy. Sársko se v rostoucí míře rozvíjí jako turistická destinace. Německo za druhé uvedlo, že letiště má zásadní význam pro spojení vědeckých, kulturních a sociálních institucí Sárska, které se nacházejí především v městě Saarbrückenu. Za třetí byl zdůrazněn význam letiště pro místní hospodářství a regionální rozvoj, zejména s ohledem na probíhající strukturální přeměnu hospodářství založeného na těžbě uhlí na mezinárodní a inovativní ekonomiku. Německo uvedlo, že společnosti zakládají své rozhodnutí o přemístění do Sárska často na skutečnosti, že se zde nachází letiště. Německo odkázalo rovněž na studii z roku 2009, podle níž má poptávka po poskytování služeb osobní letecké dopravy v budoucnu růst.

| (107) | Německo dokládá výše uvedené tvrzení trvalým růstem počtu cestujících na letišti Saarbrücken v posledních desetiletích, výsledky studie prokazující další růstový potenciál a skutečností, že ostatní letiště v regionu nemohou uspokojit místní poptávku, což vše prokazuje význam letiště pro místní obyvatelstvo a hospodářství. Německo odkazuje na pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005, v nichž se uvádí, že „ve výjimečných případech by mohla být správa letiště jako celku považována za hospodářskou službu obecného zájmu“, například v případě letiště umístěného v „izolovaném regionu“, a tvrdí, že Saarbrücken představuje vzhledem ke své geografické poloze a probíhajícím strukturálním změnám místního hospodářství takovýto výjimečný případ (23). Německo taktéž uvedlo, že finanční prostředky nejsou využity k financování činností jdoucích nad rámec „základních činností“ uvedených v bodě 53 iv) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(107)

Německo dokládá výše uvedené tvrzení trvalým růstem počtu cestujících na letišti Saarbrücken v posledních desetiletích, výsledky studie prokazující další růstový potenciál a skutečností, že ostatní letiště v regionu nemohou uspokojit místní poptávku, což vše prokazuje význam letiště pro místní obyvatelstvo a hospodářství. Německo odkazuje na pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005, v nichž se uvádí, že „ve výjimečných případech by mohla být správa letiště jako celku považována za hospodářskou službu obecného zájmu“, například v případě letiště umístěného v „izolovaném regionu“, a tvrdí, že Saarbrücken představuje vzhledem ke své geografické poloze a probíhajícím strukturálním změnám místního hospodářství takovýto výjimečný případ (23). Německo taktéž uvedlo, že finanční prostředky nejsou využity k financování činností jdoucích nad rámec „základních činností“ uvedených v bodě 53 iv) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (108) | Německo dále uvedlo, že existenci služby obecného hospodářského zájmu nemůže vyloučit údajně chybějící nezbytnost letiště. Německo tvrdilo, že ostatní letiště v regionu nemohou uspokojovat potřeby, jejichž uspokojování zajišťuje letiště Saarbrücken. Německo zejména uvedlo, že ostatní letiště v regionu jsou buď příliš vzdálená od spádové oblasti letiště Saarbrücken (například letiště Lucemburk, Metz-Nancy-Lorraine a Frankfurt-Hahn), nebo nejsou s letištěm Saarbrücken srovnatelná vzhledem k menší velikosti a omezeným službám, které poskytují (zejména letiště Zweibrücken). |
| --- | --- |

(108)

Německo dále uvedlo, že existenci služby obecného hospodářského zájmu nemůže vyloučit údajně chybějící nezbytnost letiště. Německo tvrdilo, že ostatní letiště v regionu nemohou uspokojovat potřeby, jejichž uspokojování zajišťuje letiště Saarbrücken. Německo zejména uvedlo, že ostatní letiště v regionu jsou buď příliš vzdálená od spádové oblasti letiště Saarbrücken (například letiště Lucemburk, Metz-Nancy-Lorraine a Frankfurt-Hahn), nebo nejsou s letištěm Saarbrücken srovnatelná vzhledem k menší velikosti a omezeným službám, které poskytují (zejména letiště Zweibrücken).

Druhé kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark: parametry pro výpočet vyrovnání

| (109) | Německo uvedlo, že druhé kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark má zamezit poskytování nadměrné náhrady a zajistit efektivní využití veřejného financování. Německo tvrdilo, že účel druhého kritéria naplněn na základě přísné kontroly, kterou místní orgány vykonávají nad letištěm, zajištění odpovědného ekonomického chování a skutečnosti, že činnosti letiště jsou omezeny na poskytování služby obecného hospodářského zájmu. Německo rovněž uvedlo, že způsoby financování jsou každopádně navrženy tak, aby byla vyloučena možnost nevhodného spoléhání se na vyrovnávací platby za službu obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(109)

Německo uvedlo, že druhé kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark má zamezit poskytování nadměrné náhrady a zajistit efektivní využití veřejného financování. Německo tvrdilo, že účel druhého kritéria naplněn na základě přísné kontroly, kterou místní orgány vykonávají nad letištěm, zajištění odpovědného ekonomického chování a skutečnosti, že činnosti letiště jsou omezeny na poskytování služby obecného hospodářského zájmu. Německo rovněž uvedlo, že způsoby financování jsou každopádně navrženy tak, aby byla vyloučena možnost nevhodného spoléhání se na vyrovnávací platby za službu obecného hospodářského zájmu.

Třetí kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark: zamezení nadměrné vyrovnávací platbě

| (110) | Německo trvalo na svém stanovisku, že veřejné financování nikdy nepřesáhlo částku nezbytnou k usnadnění poskytování služby obecného hospodářského zájmu se zohledněním příslušných příjmů. Bylo zdůrazněno, že činnosti letiště jsou omezeny na poskytování dotyčné služby obecného hospodářského zájmu s tím, že nevznikají žádné jiné náklady, jež by mohly být dotovány. Bylo rovněž uvedeno, že činnosti infrastruktury a letiště jsou nezbytné a vhodné k uspokojování potřeb v oblasti letecké dopravy ve spádové oblasti letiště Saarbrücken. Společnosti FSBesitzG a FSG nevytvářely a nevytvářejí zisk a společnost FSBG dosáhla pouze zanedbatelného zisku. Německo uvedlo, že místní orgány podrobně sledují využívání veřejných prostředků a že by v případě neefektivnosti zasáhly. |
| --- | --- |

(110)

Německo trvalo na svém stanovisku, že veřejné financování nikdy nepřesáhlo částku nezbytnou k usnadnění poskytování služby obecného hospodářského zájmu se zohledněním příslušných příjmů. Bylo zdůrazněno, že činnosti letiště jsou omezeny na poskytování dotyčné služby obecného hospodářského zájmu s tím, že nevznikají žádné jiné náklady, jež by mohly být dotovány. Bylo rovněž uvedeno, že činnosti infrastruktury a letiště jsou nezbytné a vhodné k uspokojování potřeb v oblasti letecké dopravy ve spádové oblasti letiště Saarbrücken. Společnosti FSBesitzG a FSG nevytvářely a nevytvářejí zisk a společnost FSBG dosáhla pouze zanedbatelného zisku. Německo uvedlo, že místní orgány podrobně sledují využívání veřejných prostředků a že by v případě neefektivnosti zasáhly.

Čtvrté kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark: veřejné zadávací řízení nebo referenční srovnávání

| (111) | Jelikož letiště existovalo dlouho předtím, než se poskytování letištních služeb začalo pokládat za hospodářskou činnost, Německo uvedlo, že se rozhodlo nevyhlásit zadávací řízení týkající se poskytování služby obecného hospodářského zájmu, nýbrž využívat i nadále stávající letiště. Německo však uvedlo, že čtvrté kritérium je splněno, jelikož místní orgány podrobně sledují činnosti letiště, což zajišťuje, aby byly uhrazeny pouze efektivně vynaložené náklady. Ačkoli spolková země Sársko nemá k dispozici přesné údaje o ostatních regionálních letištích, předpokládá, že efektivnost letiště Saarbrücken je průměrná a že by místní orgány případnou neefektivnost rozpoznaly a napravily. Německo taktéž uvedlo, že kvůli rozdílům mezi regionálními letišti v Německu není srovnání smysluplné. Komise by se měla v tomto případě spokojit se skutečností, že neexistují žádné náznaky, že by letiště Saarbrücken bylo neefektivní. |
| --- | --- |

(111)

Jelikož letiště existovalo dlouho předtím, než se poskytování letištních služeb začalo pokládat za hospodářskou činnost, Německo uvedlo, že se rozhodlo nevyhlásit zadávací řízení týkající se poskytování služby obecného hospodářského zájmu, nýbrž využívat i nadále stávající letiště. Německo však uvedlo, že čtvrté kritérium je splněno, jelikož místní orgány podrobně sledují činnosti letiště, což zajišťuje, aby byly uhrazeny pouze efektivně vynaložené náklady. Ačkoli spolková země Sársko nemá k dispozici přesné údaje o ostatních regionálních letištích, předpokládá, že efektivnost letiště Saarbrücken je průměrná a že by místní orgány případnou neefektivnost rozpoznaly a napravily. Německo taktéž uvedlo, že kvůli rozdílům mezi regionálními letišti v Německu není srovnání smysluplné. Komise by se měla v tomto případě spokojit se skutečností, že neexistují žádné náznaky, že by letiště Saarbrücken bylo neefektivní.

Předběžný závěr ohledně kritérií stanovených v rozsudku ve věci Altmark/služby obecného hospodářského zájmu

| (112) | Jelikož se Německo domnívalo, že jsou všechna čtyři kritéria stanovená v rozsudku ve věci Altmark splněna, tvrdilo, že financování letiště ze státních prostředků nepředstavuje výhodu, nýbrž pouze vyrovnávací platbu za poskytování služby obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(112)

Jelikož se Německo domnívalo, že jsou všechna čtyři kritéria stanovená v rozsudku ve věci Altmark splněna, tvrdilo, že financování letiště ze státních prostředků nepředstavuje výhodu, nýbrž pouze vyrovnávací platbu za poskytování služby obecného hospodářského zájmu.

Zásada tržně jednajícího hospodářského subjektu

| (113) | Německo objasnilo, že vzhledem k značnému strukturálnímu a hospodářskému významu letiště Saarbrücken pro region považuje spolková země Sársko jeho provozování za službu obecného hospodářského zájmu, a nikoli za ziskovou obchodní činnost. Uzavření letiště proto nepředstavuje alternativu a neexistují žádné analýzy nákladů a přínosů jeho uzavření. |
| --- | --- |

(113)

Německo objasnilo, že vzhledem k značnému strukturálnímu a hospodářskému významu letiště Saarbrücken pro region považuje spolková země Sársko jeho provozování za službu obecného hospodářského zájmu, a nikoli za ziskovou obchodní činnost. Uzavření letiště proto nepředstavuje alternativu a neexistují žádné analýzy nákladů a přínosů jeho uzavření.

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (114) | Německo tvrdilo, že financování letiště nenarušuje hospodářskou soutěž ani neovlivňuje obchod mezi členskými státy, a uvedlo, že nepředstavuje státní podporu. Německo v této souvislosti připomenulo, že v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 je uvedeno, že financování malých regionálních letišť s méně než 1 milionem cestujících může „málo narušit hospodářskou činnost nebo ovlivnit obchody tak, že by to bylo v rozporu se společným zájmem“ (24). Letiště Saarbrücken spadá do této kategorie a podle Německa neexistují žádné důvody pro odchýlení se od tohoto obecného předpokladu: letiště Saarbrücken je typické regionální letiště uspokojující potřeby obyvatel regionu a většina cestujících skutečně pochází z této oblasti. |
| --- | --- |

(114)

Německo tvrdilo, že financování letiště nenarušuje hospodářskou soutěž ani neovlivňuje obchod mezi členskými státy, a uvedlo, že nepředstavuje státní podporu. Německo v této souvislosti připomenulo, že v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 je uvedeno, že financování malých regionálních letišť s méně než 1 milionem cestujících může „málo narušit hospodářskou činnost nebo ovlivnit obchody tak, že by to bylo v rozporu se společným zájmem“ (24). Letiště Saarbrücken spadá do této kategorie a podle Německa neexistují žádné důvody pro odchýlení se od tohoto obecného předpokladu: letiště Saarbrücken je typické regionální letiště uspokojující potřeby obyvatel regionu a většina cestujících skutečně pochází z této oblasti.

| (115) | S ohledem na ostatní letiště v regionu, zejména letiště nacházející se v jiných členských státech, bylo uvedeno, že spádová oblast letiště Saarbrücken pokrývá Saarbrücken a sousední oblasti, stěží však zahrnuje ostatní členské státy. Bylo uvedeno, že pouze [méně než 14 %] cestujících pochází z Francie [...] nebo Lucemburska [...]. Německo se domnívá, že s letištěm Saarbrücken potenciálně soutěží pouze letiště Metz-Nancy-Lorraine a letiště Lucemburk. Tato dvě letiště jsou však od Saarbrückenu vzdálena více než hodinu jízdy, takže za předpokladu, že spádová oblast letiště zahrnuje všechny lokality, z nichž se lze na letiště dostat do 60 minut, se jejich spádové oblasti překrývají pouze nepatrně. Lokality, v nichž se spádové oblasti překrývají, jsou mimoto řídce osídleny a pochází z nich jen málo cestujících, přičemž hlavní spádová oblast letiště Saarbrücken nepatří do spádové oblasti výše uvedených zahraničních letišť. |
| --- | --- |

(115)

S ohledem na ostatní letiště v regionu, zejména letiště nacházející se v jiných členských státech, bylo uvedeno, že spádová oblast letiště Saarbrücken pokrývá Saarbrücken a sousední oblasti, stěží však zahrnuje ostatní členské státy. Bylo uvedeno, že pouze [méně než 14 %] cestujících pochází z Francie [...] nebo Lucemburska [...]. Německo se domnívá, že s letištěm Saarbrücken potenciálně soutěží pouze letiště Metz-Nancy-Lorraine a letiště Lucemburk. Tato dvě letiště jsou však od Saarbrückenu vzdálena více než hodinu jízdy, takže za předpokladu, že spádová oblast letiště zahrnuje všechny lokality, z nichž se lze na letiště dostat do 60 minut, se jejich spádové oblasti překrývají pouze nepatrně. Lokality, v nichž se spádové oblasti překrývají, jsou mimoto řídce osídleny a pochází z nich jen málo cestujících, přičemž hlavní spádová oblast letiště Saarbrücken nepatří do spádové oblasti výše uvedených zahraničních letišť.

| (116) | Mimoto bylo uvedeno, že se profily obou zmíněných zahraničních letišť a letiště Saarbrücken velmi liší: Lucemburk je podstatně větší (přibližně 1,5 milionu cestujících ročně) a nabízí rozmanitější trasy, zatímco letiště Metz-Nancy-Lorraine je podstatně menší a nabízí výhradně pravidelné lety v rámci Francie a charterové lety do severní Afriky. Německo trvalo na tom, že zejména s ohledem na letiště Lucemburk neexistuje žádná hospodářská soutěž, jelikož obě letiště se spíše doplňují, než vzájemně nahrazují. |
| --- | --- |

(116)

Mimoto bylo uvedeno, že se profily obou zmíněných zahraničních letišť a letiště Saarbrücken velmi liší: Lucemburk je podstatně větší (přibližně 1,5 milionu cestujících ročně) a nabízí rozmanitější trasy, zatímco letiště Metz-Nancy-Lorraine je podstatně menší a nabízí výhradně pravidelné lety v rámci Francie a charterové lety do severní Afriky. Německo trvalo na tom, že zejména s ohledem na letiště Lucemburk neexistuje žádná hospodářská soutěž, jelikož obě letiště se spíše doplňují, než vzájemně nahrazují.

| (117) | Pokud jde o sousední letiště v Německu, Německo uvedlo, že letiště Saarbrücken s letištěm Frankfurt-Hahn ani s letištěm Zweibrücken nesoutěží. Co se týká prvního letiště, bylo uvedeno, že se spádové oblasti překrývají pouze nevýznamně, a to kvůli vzdálenosti mezi oběma letišti, skutečnosti, že letiště Frankfurt-Hahn je mnohem větší (přibližně 3,5 milionu cestujících ročně) a nabízí téměř výhradně lety na mezinárodních trasách, které provozují nízkonákladoví dopravci, přičemž tito dopravci letiště Saarbrücken neobsluhují. Na letišti Frankfurt-Hahn je mimoto důležitá nákladní letecká doprava, v Saarbrückenu však nehraje žádnou roli. |
| --- | --- |

(117)

Pokud jde o sousední letiště v Německu, Německo uvedlo, že letiště Saarbrücken s letištěm Frankfurt-Hahn ani s letištěm Zweibrücken nesoutěží. Co se týká prvního letiště, bylo uvedeno, že se spádové oblasti překrývají pouze nevýznamně, a to kvůli vzdálenosti mezi oběma letišti, skutečnosti, že letiště Frankfurt-Hahn je mnohem větší (přibližně 3,5 milionu cestujících ročně) a nabízí téměř výhradně lety na mezinárodních trasách, které provozují nízkonákladoví dopravci, přičemž tito dopravci letiště Saarbrücken neobsluhují. Na letišti Frankfurt-Hahn je mimoto důležitá nákladní letecká doprava, v Saarbrückenu však nehraje žádnou roli.

| (118) | Co se týká letiště Zweibrücken, Německo zdůraznilo, že ačkoli letiště Zweibrücken vzhledem ke své vzdálenosti od letiště Saarbrücken s tímto letištěm s největší pravděpodobností soutěží, obě letiště se ve skutečnosti vzájemně doplňují a nekonkurují si. Zatímco letiště Zweibrücken nenabízí pravidelné lety, nýbrž je využíváno výhradně pro charterové lety, letiště Saarbrücken se specializuje na pravidelné lety pro obchodní cestující. Tyto rozdílné profily se odrážejí v příslušné infrastruktuře, přičemž letiště Saarbrücken má kvalitnější zařízení, jež jsou typická pro letiště zaměřující se na pravidelné lety. Na letišti Zweibrücken hraje určitou úlohu nákladní letecká doprava, zatímco na letišti Saarbrücken tomu tak kvůli krátké přistávací a vzletové dráze a zákazu nočních letů není. |
| --- | --- |

(118)

Co se týká letiště Zweibrücken, Německo zdůraznilo, že ačkoli letiště Zweibrücken vzhledem ke své vzdálenosti od letiště Saarbrücken s tímto letištěm s největší pravděpodobností soutěží, obě letiště se ve skutečnosti vzájemně doplňují a nekonkurují si. Zatímco letiště Zweibrücken nenabízí pravidelné lety, nýbrž je využíváno výhradně pro charterové lety, letiště Saarbrücken se specializuje na pravidelné lety pro obchodní cestující. Tyto rozdílné profily se odrážejí v příslušné infrastruktuře, přičemž letiště Saarbrücken má kvalitnější zařízení, jež jsou typická pro letiště zaměřující se na pravidelné lety. Na letišti Zweibrücken hraje určitou úlohu nákladní letecká doprava, zatímco na letišti Saarbrücken tomu tak kvůli krátké přistávací a vzletové dráze a zákazu nočních letů není.

| (119) | S ohledem na údajnou doplňkovost letišť Zweibrücken a Saarbrücken Německo prohlásilo, že se mezi oběma letišti předpokládá užší spolupráce. Příslušné regionální vlády již rozhodly o budoucí užší spolupráci a předpokládá se zřízení společného letiště („Sársko-falcké letiště“) se dvěma lokalitami (Saarbrücken a Zweibrücken). Spolupráce by měla vést k synergiím a zajištěným finančním prostředkům. Německo rovněž zdůraznilo poptávku po službách letecké dopravy v regionu (obě letiště společně odbaví 7 50  000 cestujících) a uvedlo, že tuto poptávku mohou náležitě uspokojit pouze letiště Saarbrücken a Zweibrücken společně, zejména kvůli skutečnosti, že je sousední letiště nemohou nahradit. |
| --- | --- |

(119)

S ohledem na údajnou doplňkovost letišť Zweibrücken a Saarbrücken Německo prohlásilo, že se mezi oběma letišti předpokládá užší spolupráce. Příslušné regionální vlády již rozhodly o budoucí užší spolupráci a předpokládá se zřízení společného letiště („Sársko-falcké letiště“) se dvěma lokalitami (Saarbrücken a Zweibrücken). Spolupráce by měla vést k synergiím a zajištěným finančním prostředkům. Německo rovněž zdůraznilo poptávku po službách letecké dopravy v regionu (obě letiště společně odbaví 7 50  000 cestujících) a uvedlo, že tuto poptávku mohou náležitě uspokojit pouze letiště Saarbrücken a Zweibrücken společně, zejména kvůli skutečnosti, že je sousední letiště nemohou nahradit.

| (120) | Německo zdůraznilo, že i kdyby bylo zjištěno, že letiště Saarbrücken, Zweibrücken a Frankfurt-Hahn vzájemně soutěží, opatření veřejné podpory by neovlivnila obchod mezi členskými státy. Všechna tři letiště se nacházejí v Německu, provozují je německé společnosti a akcionáři jsou německé územní jednotky. |
| --- | --- |

(120)

Německo zdůraznilo, že i kdyby bylo zjištěno, že letiště Saarbrücken, Zweibrücken a Frankfurt-Hahn vzájemně soutěží, opatření veřejné podpory by neovlivnila obchod mezi členskými státy. Všechna tři letiště se nacházejí v Německu, provozují je německé společnosti a akcionáři jsou německé územní jednotky.

| (121) | Rovněž se uvádělo, že by případné narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu bylo natolik malé, že by se v daném případě mělo použít pravidlo de minimis vedoucí k závěru, že takovéto dopady nejsou významné. |
| --- | --- |

(121)

Rovněž se uvádělo, že by případné narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu bylo natolik malé, že by se v daném případě mělo použít pravidlo de minimis vedoucí k závěru, že takovéto dopady nejsou významné.

3.1.2.   EXISTUJÍCÍ PODPORA A SLUČITELNOST

| (122) | Jako alternativu v případě, že by Komise nesouhlasila s tvrzením Německa, že finanční opatření nepředstavují státní podporu, Německo uvedlo, že dotyčná opatření představují existující podporu, jsou každopádně slučitelná a jsou vyňata z oznamovací povinnosti na základě rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, jsou v souladu s kritérii slučitelnosti stanovenými v oddílech 4.1 a 4.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 a lze je odůvodnit jako slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(122)

Jako alternativu v případě, že by Komise nesouhlasila s tvrzením Německa, že finanční opatření nepředstavují státní podporu, Německo uvedlo, že dotyčná opatření představují existující podporu, jsou každopádně slučitelná a jsou vyňata z oznamovací povinnosti na základě rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, jsou v souladu s kritérii slučitelnosti stanovenými v oddílech 4.1 a 4.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 a lze je odůvodnit jako slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

Existující podpora

| (123) | Německo uvedlo, že pokud by bylo zjištěno, že smlouva o odvodu zisku uzavřená mezi společnostmi vh Saar a FSBesitzG/FSG představuje státní podporu, jednalo by se o existující podporu. Příslušná smlouva, právní základ pro krytí ročního schodku, byla uzavřena dne 7. května 1996 a od té doby se podle Německa nezměnila. Pokud by Komise zjistila, že smlouva o odvodu zisku představuje neslučitelnou státní podporu, mělo by toto zjištění účinek pouze do budoucna. |
| --- | --- |

(123)

Německo uvedlo, že pokud by bylo zjištěno, že smlouva o odvodu zisku uzavřená mezi společnostmi vh Saar a FSBesitzG/FSG představuje státní podporu, jednalo by se o existující podporu. Příslušná smlouva, právní základ pro krytí ročního schodku, byla uzavřena dne 7. května 1996 a od té doby se podle Německa nezměnila. Pokud by Komise zjistila, že smlouva o odvodu zisku představuje neslučitelnou státní podporu, mělo by toto zjištění účinek pouze do budoucna.

Rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005

| (124) | Německo uvedlo, že financování spadá do oblasti působnosti rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, jelikož jsou splněna kritéria platnosti pro podporu letišť (méně než 1 milion cestujících nebo obrat nižší než 100 milionů EUR v průběhu dvou let před pověřením; vyrovnávací platba nižší než 30 milionů EUR ročně). Německo dále uvedlo, že jsou splněny podmínky stanovené v článcích 4 a 5 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 (pověření poskytováním služby obecného hospodářského zájmu, žádné nadměrné vyrovnávací platby), a to z týchž důvodů, jaké byly uvedeny s ohledem na splnění kritérií stanovených v rozsudku ve věci Altmark. |
| --- | --- |

(124)

Německo uvedlo, že financování spadá do oblasti působnosti rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, jelikož jsou splněna kritéria platnosti pro podporu letišť (méně než 1 milion cestujících nebo obrat nižší než 100 milionů EUR v průběhu dvou let před pověřením; vyrovnávací platba nižší než 30 milionů EUR ročně). Německo dále uvedlo, že jsou splněny podmínky stanovené v článcích 4 a 5 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 (pověření poskytováním služby obecného hospodářského zájmu, žádné nadměrné vyrovnávací platby), a to z týchž důvodů, jaké byly uvedeny s ohledem na splnění kritérií stanovených v rozsudku ve věci Altmark.

| (125) | Německo rovněž zopakovalo, že v regionu existuje po službách letecké dopravy značná poptávka, kterou nemohou uspokojit sousední letiště, a odmítlo tvrzení uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, že letiště není nezbytné k uspokojení místní poptávky po službách letecké dopravy. Německo zdůraznilo, že příslušné studie prokazují další růstový potenciál, a to vzhledem k předpokládanému zvýšení poptávky ze strany cestujících, kterou nebudou schopna uspokojit sousední letiště (Německo odkázalo na svá vysvětlení týkající se nenahraditelnosti letišť v regionu a neexistence hospodářské soutěže mezi nimi). |
| --- | --- |

(125)

Německo rovněž zopakovalo, že v regionu existuje po službách letecké dopravy značná poptávka, kterou nemohou uspokojit sousední letiště, a odmítlo tvrzení uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, že letiště není nezbytné k uspokojení místní poptávky po službách letecké dopravy. Německo zdůraznilo, že příslušné studie prokazují další růstový potenciál, a to vzhledem k předpokládanému zvýšení poptávky ze strany cestujících, kterou nebudou schopna uspokojit sousední letiště (Německo odkázalo na svá vysvětlení týkající se nenahraditelnosti letišť v regionu a neexistence hospodářské soutěže mezi nimi).

| (126) | Pokud jde o tvrzení uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, že chybí oficiální pověřovací akt, omezení na základní činnosti letiště a transparentní stanovení parametrů pro výpočet vyrovnávací platby, Německo odkázalo na svá podání týkající se souladu s kritérii stanovenými v rozsudku ve věci Altmark a uvedlo, že v tomto kontextu lze použít stejné odůvodnění. |
| --- | --- |

(126)

Pokud jde o tvrzení uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, že chybí oficiální pověřovací akt, omezení na základní činnosti letiště a transparentní stanovení parametrů pro výpočet vyrovnávací platby, Německo odkázalo na svá podání týkající se souladu s kritérii stanovenými v rozsudku ve věci Altmark a uvedlo, že v tomto kontextu lze použít stejné odůvodnění.

Rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2012

| (127) | Německo uvedlo, že rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2012, jež se bude vztahovat na opatření, která jsou předmětem tohoto rozhodnutí, až po uplynutí přechodného období v roce 2014, bude relevantní pouze do budoucna, zejména s ohledem na plánovanou spolupráci mezi letišti Saarbrücken a Zweibrücken. |
| --- | --- |

(127)

Německo uvedlo, že rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2012, jež se bude vztahovat na opatření, která jsou předmětem tohoto rozhodnutí, až po uplynutí přechodného období v roce 2014, bude relevantní pouze do budoucna, zejména s ohledem na plánovanou spolupráci mezi letišti Saarbrücken a Zweibrücken.

Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005

| (128) | Německo za prvé uvedlo, že opatření týkající se obecného financování jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy ve spojení s oddílem 4.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 (subvence na provozování letištních infrastruktur). K doložení tohoto tvrzení odkázalo Německo pouze na argumenty uvedené s ohledem na splnění kritérií stanovených v rozsudku ve věci Altmark a rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. |
| --- | --- |

(128)

Německo za prvé uvedlo, že opatření týkající se obecného financování jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy ve spojení s oddílem 4.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 (subvence na provozování letištních infrastruktur). K doložení tohoto tvrzení odkázalo Německo pouze na argumenty uvedené s ohledem na splnění kritérií stanovených v rozsudku ve věci Altmark a rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005.

| (129) | Co se týká slučitelnosti podle oddílu 4.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 (financování letištních infrastruktur), Německo uvedlo, že jsou splněny všechny podmínky stanovené ve zmíněném oddíle. |
| --- | --- |

(129)

Co se týká slučitelnosti podle oddílu 4.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 (financování letištních infrastruktur), Německo uvedlo, že jsou splněny všechny podmínky stanovené ve zmíněném oddíle.

Výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost ...)

| (130) | Německo ve svých podáních odkazuje na existenci služby obecného hospodářského zájmu s cílem prokázat, že letiště Saarbrücken odpovídá cíli obecného zájmu. Německo zopakovalo, že letiště uspokojuje potřeby místních obyvatel v oblasti letecké dopravy, že přístupnost regionu nemohou zajistit sousední letiště a že letiště má zásadní význam pro hospodářský rozvoj regionu. |
| --- | --- |

(130)

Německo ve svých podáních odkazuje na existenci služby obecného hospodářského zájmu s cílem prokázat, že letiště Saarbrücken odpovídá cíli obecného zájmu. Německo zopakovalo, že letiště uspokojuje potřeby místních obyvatel v oblasti letecké dopravy, že přístupnost regionu nemohou zajistit sousední letiště a že letiště má zásadní význam pro hospodářský rozvoj regionu.

Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

| (131) | Podle Německa je infrastruktura, zejména budova terminálu, která se používá od roku 2000, a modernizovaná přistávací a vzletová dráha, naprosto nezbytná k dosažení stanoveného cíle a není neúměrně velká nebo rozvinutá. Investice do infrastruktury byly nutné k zachování nebo nahrazení opotřebované infrastruktury a k přizpůsobení se rostoucímu počtu cestujících, větším nárokům na pohodlí a rovněž přísnějším bezpečnostním požadavkům. Bez těchto investic by letiště nebylo funkční. Německo rovněž připomenulo, že existující infrastruktura byla před výstavbou nového terminálu (která byla zahájena v roce 1999) pravidelně přetížena [...]. Německo taktéž uvedlo, že nezbytné investice nebylo možno financovat z vlastního kapitálu společnosti provozující letiště. |
| --- | --- |

(131)

Podle Německa je infrastruktura, zejména budova terminálu, která se používá od roku 2000, a modernizovaná přistávací a vzletová dráha, naprosto nezbytná k dosažení stanoveného cíle a není neúměrně velká nebo rozvinutá. Investice do infrastruktury byly nutné k zachování nebo nahrazení opotřebované infrastruktury a k přizpůsobení se rostoucímu počtu cestujících, větším nárokům na pohodlí a rovněž přísnějším bezpečnostním požadavkům. Bez těchto investic by letiště nebylo funkční. Německo rovněž připomenulo, že existující infrastruktura byla před výstavbou nového terminálu (která byla zahájena v roce 1999) pravidelně přetížena [...]. Německo taktéž uvedlo, že nezbytné investice nebylo možno financovat z vlastního kapitálu společnosti provozující letiště.

Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání

| (132) | Na základě stávajícího využití a očekávaného dalšího růstu počtu cestujících Německo uvedlo, že infrastruktura nabízí více než dostatečné perspektivy používání. Německo odkázalo na prognózu rozvoje letecké dopravy v regionu, která prokazuje rostoucí poptávku v budoucnu. |
| --- | --- |

(132)

Na základě stávajícího využití a očekávaného dalšího růstu počtu cestujících Německo uvedlo, že infrastruktura nabízí více než dostatečné perspektivy používání. Německo odkázalo na prognózu rozvoje letecké dopravy v regionu, která prokazuje rostoucí poptávku v budoucnu.

| (133) | Německo uvedlo, že při zahájení výstavby nového terminálu v roce 1999 se nepředvídalo, že na počet cestujících odbavených na letišti Saarbrücken budou mít negativní dopad události dne 11. září 2001 v USA, sopečný mrak po výbuchu sopky na Islandu v roce 2010 a světová hospodářská krize mezi roky 2008 a 2011. Tyto události ovlivnily nepříznivě celé odvětví letecké dopravy v Evropě a zbrzdily jinak pozitivní vývoj. Podle Německa však dosud přetrvává pozitivní tendence, která byla patrná již v roce 1999, což vede k očekávání, že ve střednědobém horizontu bude kapacita letiště Saarbrücken plně využita (s přihlédnutím k plánované spolupráci s letištěm Zweibrücken). |
| --- | --- |

(133)

Německo uvedlo, že při zahájení výstavby nového terminálu v roce 1999 se nepředvídalo, že na počet cestujících odbavených na letišti Saarbrücken budou mít negativní dopad události dne 11. září 2001 v USA, sopečný mrak po výbuchu sopky na Islandu v roce 2010 a světová hospodářská krize mezi roky 2008 a 2011. Tyto události ovlivnily nepříznivě celé odvětví letecké dopravy v Evropě a zbrzdily jinak pozitivní vývoj. Podle Německa však dosud přetrvává pozitivní tendence, která byla patrná již v roce 1999, což vede k očekávání, že ve střednědobém horizontu bude kapacita letiště Saarbrücken plně využita (s přihlédnutím k plánované spolupráci s letištěm Zweibrücken).

| (134) | Pokud jde o finanční výhledy, Německo zdůraznilo, že pro rok 2020 se očekává kladný EBITDA a že to postačuje k splnění požadavku na dostatečnou perspektivu střednědobého používání. Německo připomenulo, že Komise sama uznala, že regionální letiště obvykle nevytvářejí zisk, jenž by bylo možno znovu investovat do infrastruktury, což je skutečnost, která nemůže vyloučit slučitelnost opatření podpory podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(134)

Pokud jde o finanční výhledy, Německo zdůraznilo, že pro rok 2020 se očekává kladný EBITDA a že to postačuje k splnění požadavku na dostatečnou perspektivu střednědobého používání. Německo připomenulo, že Komise sama uznala, že regionální letiště obvykle nevytvářejí zisk, jenž by bylo možno znovu investovat do infrastruktury, což je skutečnost, která nemůže vyloučit slučitelnost opatření podpory podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

Přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně

| (135) | Jelikož všechny letecké společnosti mají přístup k letišti na nediskriminačním základě a vztahuje se na ně obecně platný ceník poplatků, včetně slev, jež jsou v něm obsaženy, zastává Německo názor, že toto kritérium je splněno. Německo zejména zdůraznilo, že slevy nejsou navrženy tak, aby některým leteckým společnostem poskytovaly faktickou selektivní výhodu. Německo rovněž uvedlo, že individuální smlouvy, které byly uzavřeny se společnostmi Cirrus a Air Berlin, nejsou v této souvislosti podstatné a že všechny letecké společnosti měly každopádně možnost uzavřít takovéto smlouvy. |
| --- | --- |

(135)

Jelikož všechny letecké společnosti mají přístup k letišti na nediskriminačním základě a vztahuje se na ně obecně platný ceník poplatků, včetně slev, jež jsou v něm obsaženy, zastává Německo názor, že toto kritérium je splněno. Německo zejména zdůraznilo, že slevy nejsou navrženy tak, aby některým leteckým společnostem poskytovaly faktickou selektivní výhodu. Německo rovněž uvedlo, že individuální smlouvy, které byly uzavřeny se společnostmi Cirrus a Air Berlin, nejsou v této souvislosti podstatné a že všechny letecké společnosti měly každopádně možnost uzavřít takovéto smlouvy.

Rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie

| (136) | Německu není jasné, jak by mohlo „mírné“ rozšíření infrastruktury na letišti Saarbrücken ovlivnit obchod. Německo připomenulo, že Komise uznala, že podpora pro malá regionální letiště obvykle takovýto dopad nemá. Co se týká možného dopadu na letiště Zweibrücken, Německo zopakovalo, že tato dvě letiště spolu nesoutěží, nýbrž je nutno je považovat za letiště, která se vzájemně doplňují. Německo také uvedlo, že opatření týkající se infrastruktury neměla na letiště Metz-Nancy-Lorraine a Lucemburk dopad, jenž by byl v rozporu se zájmem Společenství. |
| --- | --- |

(136)

Německu není jasné, jak by mohlo „mírné“ rozšíření infrastruktury na letišti Saarbrücken ovlivnit obchod. Německo připomenulo, že Komise uznala, že podpora pro malá regionální letiště obvykle takovýto dopad nemá. Co se týká možného dopadu na letiště Zweibrücken, Německo zopakovalo, že tato dvě letiště spolu nesoutěží, nýbrž je nutno je považovat za letiště, která se vzájemně doplňují. Německo také uvedlo, že opatření týkající se infrastruktury neměla na letiště Metz-Nancy-Lorraine a Lucemburk dopad, jenž by byl v rozporu se zájmem Společenství.

Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy

| (137) | Německo tvrdilo, že přinejmenším pro období od roku 2000 do roku 2005 lze finanční podporu pro letiště považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. K prokázání významu letiště Saarbrücken pro regionální hospodářský rozvoj a přístupnost regionu odkázalo Německo na svá podání týkající se existence služby obecného hospodářského zájmu. Finanční podpora byla využita téměř výhradně na infrastrukturní projekty, které byly v souladu s cíli regionálního rozvoje. Německo uvedlo jako příklad rozsáhlé vysvětlení nezbytnosti tří největších investic do infrastruktury. |
| --- | --- |

(137)

Německo tvrdilo, že přinejmenším pro období od roku 2000 do roku 2005 lze finanční podporu pro letiště považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. K prokázání významu letiště Saarbrücken pro regionální hospodářský rozvoj a přístupnost regionu odkázalo Německo na svá podání týkající se existence služby obecného hospodářského zájmu. Finanční podpora byla využita téměř výhradně na infrastrukturní projekty, které byly v souladu s cíli regionálního rozvoje. Německo uvedlo jako příklad rozsáhlé vysvětlení nezbytnosti tří největších investic do infrastruktury.

| (138) | Pokud jde o motivační účinek, Německo objasnilo, že letiště představuje pro společnosti nepocházející z daného regionu důležitou pobídku k investicím v Sársku. Obdobně jsou i společnosti, které již jsou v tomto regionu usazeny, motivovány k rozšiřování činnosti a k dalším investicím. Německo uvedlo, že pokud by motivační účinek chyběl, Sársko by vzhledem ke své složité rozpočtové situaci podporu letiště přehodnotilo. Německo opětovně zdůraznilo, že provoz letiště Zweibrücken není nepříznivě dotčen. |
| --- | --- |

(138)

Pokud jde o motivační účinek, Německo objasnilo, že letiště představuje pro společnosti nepocházející z daného regionu důležitou pobídku k investicím v Sársku. Obdobně jsou i společnosti, které již jsou v tomto regionu usazeny, motivovány k rozšiřování činnosti a k dalším investicím. Německo uvedlo, že pokud by motivační účinek chyběl, Sársko by vzhledem ke své složité rozpočtové situaci podporu letiště přehodnotilo. Německo opětovně zdůraznilo, že provoz letiště Zweibrücken není nepříznivě dotčen.

3.2.   PŘEVOD RŮZNÝCH POZEMKŮ NA SPOLEČNOST FSBESITZG

3.2.1.   EXISTENCE PODPORY

| (139) | Německo zastává názor, že převod pozemků sloužil bezpečnostním účelům a spadal do výkonu veřejné správy, ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy se na něj tudíž nevztahuje. Německo konkrétně uvedlo, že po změně přistávací a vzletové dráhy byly převedené pozemky nezbytné k zajištění bezpečnostních zón na jejích okrajích a k úpravě stávajícího bezpečnostního oplocení. Zabezpečení území letiště představuje podle Německa veřejný zájem a úkol státu, nikoli hospodářskou činnost. Tato bezpečnostní opatření byla provedena v důsledku legislativních změn, k nimž došlo po událostech dne 11. září 2001 v USA. |
| --- | --- |

(139)

Německo zastává názor, že převod pozemků sloužil bezpečnostním účelům a spadal do výkonu veřejné správy, ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy se na něj tudíž nevztahuje. Německo konkrétně uvedlo, že po změně přistávací a vzletové dráhy byly převedené pozemky nezbytné k zajištění bezpečnostních zón na jejích okrajích a k úpravě stávajícího bezpečnostního oplocení. Zabezpečení území letiště představuje podle Německa veřejný zájem a úkol státu, nikoli hospodářskou činnost. Tato bezpečnostní opatření byla provedena v důsledku legislativních změn, k nimž došlo po událostech dne 11. září 2001 v USA.

| (140) | Německo mimoto uvedlo, že převod pozemků v celkové hodnotě [...], k němuž došlo po roce 2000, nenarušil v žádném případě hospodářskou soutěž ani neovlivnil obchod, a to ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny s ohledem na obecné financování. Vzhledem k nízké hodnotě by se na převod pozemků vztahovalo pravidlo de minimis. |
| --- | --- |

(140)

Německo mimoto uvedlo, že převod pozemků v celkové hodnotě [...], k němuž došlo po roce 2000, nenarušil v žádném případě hospodářskou soutěž ani neovlivnil obchod, a to ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny s ohledem na obecné financování. Vzhledem k nízké hodnotě by se na převod pozemků vztahovalo pravidlo de minimis.

3.3.   ZÁRUKY ZA PŮJČKY VE PROSPĚCH SPOLEČNOSTÍ VH SAAR A FSBESITZG

3.3.1.   EXISTENCE PODPORY

| (141) | V rozhodnutí o zahájení řízení se předpokládalo, že ze tří známých záruk poskytnutých společnosti FSBesitzG byla pouze jedna udělena po roce 2000. Německo však objasnilo, že dotyčná záruka byla ve skutečnosti poskytnuta v průběhu roku 1999, tj. před vynesením zásadního rozsudku ve věci Aéroports de Paris. Bylo proto uvedeno, že žádná ze tří záruk nemohla představovat opatření státní podpory. Pokud by však Komise zjistila, že tyto záruky představovaly státní podporu, Německo uvedlo, že by je bylo nutné posoudit jako existující podporu, takže rozhodnutí Komise by mělo pouze účinky ex nunc. |
| --- | --- |

(141)

V rozhodnutí o zahájení řízení se předpokládalo, že ze tří známých záruk poskytnutých společnosti FSBesitzG byla pouze jedna udělena po roce 2000. Německo však objasnilo, že dotyčná záruka byla ve skutečnosti poskytnuta v průběhu roku 1999, tj. před vynesením zásadního rozsudku ve věci Aéroports de Paris. Bylo proto uvedeno, že žádná ze tří záruk nemohla představovat opatření státní podpory. Pokud by však Komise zjistila, že tyto záruky představovaly státní podporu, Německo uvedlo, že by je bylo nutné posoudit jako existující podporu, takže rozhodnutí Komise by mělo pouze účinky ex nunc.

| (142) | Co se týká doporučujících dopisů, Německo odkázalo na své odůvodnění týkající se obecného financování ve prospěch letiště (93. až 121. bod odůvodnění) a uvedlo, že je lze použít i v tomto kontextu. |
| --- | --- |

(142)

Co se týká doporučujících dopisů, Německo odkázalo na své odůvodnění týkající se obecného financování ve prospěch letiště (93. až 121. bod odůvodnění) a uvedlo, že je lze použít i v tomto kontextu.

3.3.2.   SLUČITELNOST

| (143) | Německo tvrdilo, že pokud by se opatření považovala za státní podporu, byla by slučitelná s vnitřním trhem podle podmínek stanovených v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005. Německo v této souvislosti odkázalo na svá tvrzení, která byla předložena ohledně obecného financování, a uvedlo, že je lze použít i v tomto kontextu. |
| --- | --- |

(143)

Německo tvrdilo, že pokud by se opatření považovala za státní podporu, byla by slučitelná s vnitřním trhem podle podmínek stanovených v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005. Německo v této souvislosti odkázalo na svá tvrzení, která byla předložena ohledně obecného financování, a uvedlo, že je lze použít i v tomto kontextu.

3.4.   NÁJEMNÍ SMLOUVA MEZI SPOLEČNOSTMI FSBESITZG A FSBG

3.4.1.   EXISTENCE PODPORY

| (144) | Německo rozlišuje mezi nájemní smlouvou, která byla uzavřena v roce 1997 a platila do 1. července 2006, a nájemní smlouvou platnou od 1. července 2006 do spojení společností FSBesitzG a FSBG. |
| --- | --- |

(144)

Německo rozlišuje mezi nájemní smlouvou, která byla uzavřena v roce 1997 a platila do 1. července 2006, a nájemní smlouvou platnou od 1. července 2006 do spojení společností FSBesitzG a FSBG.

| (145) | Co se týká nájemní smlouvy z roku 1997, uvádělo se, že pokud by bylo zjištěno, že představuje státní podporu, jednalo by se o existující podporu. Jestliže Komise zjistí, že tato smlouva představuje neslučitelnou státní podporu, mělo by toto rozhodnutí účinek pouze do budoucna, nikoli zpětně. |
| --- | --- |

(145)

Co se týká nájemní smlouvy z roku 1997, uvádělo se, že pokud by bylo zjištěno, že představuje státní podporu, jednalo by se o existující podporu. Jestliže Komise zjistí, že tato smlouva představuje neslučitelnou státní podporu, mělo by toto rozhodnutí účinek pouze do budoucna, nikoli zpětně.

| (146) | Pokud jde o nájemní smlouvu z roku 2006, Německo uvedlo, že tato smlouva představovala pouze změnu existující podpory a nejednalo se o novou podporu. Německo zejména zdůraznilo, že se nezměnil zákon, na jehož základě bylo možno tuto nájemní smlouvu uzavřít. Německo tvrdilo, že aby se jednalo o novou podporu, muselo by dojít ke změně právního základu. |
| --- | --- |

(146)

Pokud jde o nájemní smlouvu z roku 2006, Německo uvedlo, že tato smlouva představovala pouze změnu existující podpory a nejednalo se o novou podporu. Německo zejména zdůraznilo, že se nezměnil zákon, na jehož základě bylo možno tuto nájemní smlouvu uzavřít. Německo tvrdilo, že aby se jednalo o novou podporu, muselo by dojít ke změně právního základu.

| (147) | Německo mimoto uvedlo, že nájemní smlouva z roku 2006 byla v souladu s tržními podmínkami v té době. Německo tvrdilo, že variabilní výše nájemného není neobvyklá a že neexistují žádné náznaky, že skutečně účtovaná částka byla neobvykle nízká. Německo také uvedlo, že variabilní výše nájemného znamenala možnost získat podstatně vyšší platby nájemného než podle předchozí smlouvy. Uvádělo se, že nájemní smlouva z roku 2006 zlepšila schopnost společnosti FSBG jednat. Německo rovněž tvrdilo, že v zájmu společnosti FSBesitzG bylo udržet si společnost Fraport jakožto akcionáře, jelikož účast této společnosti zajišťovala přístup ke know-how a vytvářela synergie. |
| --- | --- |

(147)

Německo mimoto uvedlo, že nájemní smlouva z roku 2006 byla v souladu s tržními podmínkami v té době. Německo tvrdilo, že variabilní výše nájemného není neobvyklá a že neexistují žádné náznaky, že skutečně účtovaná částka byla neobvykle nízká. Německo také uvedlo, že variabilní výše nájemného znamenala možnost získat podstatně vyšší platby nájemného než podle předchozí smlouvy. Uvádělo se, že nájemní smlouva z roku 2006 zlepšila schopnost společnosti FSBG jednat. Německo rovněž tvrdilo, že v zájmu společnosti FSBesitzG bylo udržet si společnost Fraport jakožto akcionáře, jelikož účast této společnosti zajišťovala přístup ke know-how a vytvářela synergie.

| (148) | Německo každopádně trvalo na svém stanovisku, že navzdory skutečnosti, že nebyly poskytnuty žádné dokumenty, které by dokládaly způsob výpočtu výše nájemného, není skutečná výše nájemného podstatná, jelikož úzké propojení mezi společnostmi FSBesitzG a FSBG znamenalo, že celkový hospodářský dopad byl neutrální. Vyšší platba nájemného by měla za následek, že by společnost FSBesitzG obdržela od společnosti vh Saar méně finančních prostředků, zatímco nižší platba by byla vyrovnána vyššími převody ze strany společnosti vh Saar. |
| --- | --- |

(148)

Německo každopádně trvalo na svém stanovisku, že navzdory skutečnosti, že nebyly poskytnuty žádné dokumenty, které by dokládaly způsob výpočtu výše nájemného, není skutečná výše nájemného podstatná, jelikož úzké propojení mezi společnostmi FSBesitzG a FSBG znamenalo, že celkový hospodářský dopad byl neutrální. Vyšší platba nájemného by měla za následek, že by společnost FSBesitzG obdržela od společnosti vh Saar méně finančních prostředků, zatímco nižší platba by byla vyrovnána vyššími převody ze strany společnosti vh Saar.

| (149) | Pokud jde o narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Německo odkázalo na svá tvrzení předložená v souvislosti s obecným financováním a uvedlo, že je lze použít i v tomto kontextu. |
| --- | --- |

(149)

Pokud jde o narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Německo odkázalo na svá tvrzení předložená v souvislosti s obecným financováním a uvedlo, že je lze použít i v tomto kontextu.

3.5.   SLEVY PRO LETECKÉ SPOLEČNOSTI

3.5.1.   EXISTENCE PODPORY

| (150) | Německo uvedlo, že slevy z letištních poplatků, které byly zavedeny v roce 2007, byly z ekonomického hlediska účelné, neposkytly selektivní výhodu a nenarušily hospodářskou soutěž ani neovlivnily obchod. |
| --- | --- |

(150)

Německo uvedlo, že slevy z letištních poplatků, které byly zavedeny v roce 2007, byly z ekonomického hlediska účelné, neposkytly selektivní výhodu a nenarušily hospodářskou soutěž ani neovlivnily obchod.

Kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu

| (151) | Po odchodu společnosti Hapag Lloyd/TUIFly v roce 2006 klesl počet cestujících na letišti Saarbrücken o 30 %. Za této situace byla podle Německa zapotřebí opatření, která zajistí náležité využití stávající kapacity ve střednědobém až dlouhodobém horizontu a zachovají konkurenceschopnost a přitažlivost letiště. Předchozí ceník poplatků se z hlediska hospodářské soutěže ukázal jako nevýhodný, jelikož letiště mělo nejvyšší poplatky ze všech letišť v Německu. Německo uvedlo, že slevy skutečně vedly k trvalému růstu počtu cestujících od roku 2006. Německo doložilo kladný dopad slev odkazem na rozhodnutí společnosti Air Berlin zahájit provozování činnosti z letiště Saarbrücken, přičemž toto rozhodnutí bylo přijato až po zavedení slev. |
| --- | --- |

(151)

Po odchodu společnosti Hapag Lloyd/TUIFly v roce 2006 klesl počet cestujících na letišti Saarbrücken o 30 %. Za této situace byla podle Německa zapotřebí opatření, která zajistí náležité využití stávající kapacity ve střednědobém až dlouhodobém horizontu a zachovají konkurenceschopnost a přitažlivost letiště. Předchozí ceník poplatků se z hlediska hospodářské soutěže ukázal jako nevýhodný, jelikož letiště mělo nejvyšší poplatky ze všech letišť v Německu. Německo uvedlo, že slevy skutečně vedly k trvalému růstu počtu cestujících od roku 2006. Německo doložilo kladný dopad slev odkazem na rozhodnutí společnosti Air Berlin zahájit provozování činnosti z letiště Saarbrücken, přičemž toto rozhodnutí bylo přijato až po zavedení slev.

| (152) | Německo své tvrzení, že slevy byly z ekonomického hlediska opodstatněné, zakládá na tom, že slevy byly přiznány pouze novým leteckým společnostem nebo za nové trasy. Německo proto tvrdilo, že bylo možno očekávat, že slevy nebudou mít na stávající situaci bezprostřední dopad, nýbrž povedou k zvýšení počtu cestujících v budoucnu. Ekonomický smysl mělo mimoto vyzdvihovat i omezení slevy na nejvýše 50 % investičních nákladů nové letecké společnosti nebo nové trasy. |
| --- | --- |

(152)

Německo své tvrzení, že slevy byly z ekonomického hlediska opodstatněné, zakládá na tom, že slevy byly přiznány pouze novým leteckým společnostem nebo za nové trasy. Německo proto tvrdilo, že bylo možno očekávat, že slevy nebudou mít na stávající situaci bezprostřední dopad, nýbrž povedou k zvýšení počtu cestujících v budoucnu. Ekonomický smysl mělo mimoto vyzdvihovat i omezení slevy na nejvýše 50 % investičních nákladů nové letecké společnosti nebo nové trasy.

| (153) | Německo trvalo na tom, že slevy měly ekonomický smysl, a uvedlo, že vzhledem k tomu, že slevy byly nabízeny všem leteckým společnostem, nebylo možné provést předem přesné výpočty nákladů a přínosů slev. Náklady na uzavření letiště nebyly na druhou stranu posouzeny, jelikož jeho uzavření nepředstavovalo nikdy alternativu. |
| --- | --- |

(153)

Německo trvalo na tom, že slevy měly ekonomický smysl, a uvedlo, že vzhledem k tomu, že slevy byly nabízeny všem leteckým společnostem, nebylo možné provést předem přesné výpočty nákladů a přínosů slev. Náklady na uzavření letiště nebyly na druhou stranu posouzeny, jelikož jeho uzavření nepředstavovalo nikdy alternativu.

Selektivita

| (154) | Vzhledem k tomu, že slevy zavedené v roce 2007 byly dostupné všem leteckým společnostem, trvalo Německo na tom, že opatření nebylo selektivní. Zveřejněný ceník poplatků, jehož součástí byly i slevy, byl obecný a abstraktní, slevy se vztahovaly automaticky na všechny letecké společnosti provozující činnost z letiště Saarbrücken, které poskytly příslušné údaje, a letiště nemělo při uplatňování slev žádný prostor pro uvážení. |
| --- | --- |

(154)

Vzhledem k tomu, že slevy zavedené v roce 2007 byly dostupné všem leteckým společnostem, trvalo Německo na tom, že opatření nebylo selektivní. Zveřejněný ceník poplatků, jehož součástí byly i slevy, byl obecný a abstraktní, slevy se vztahovaly automaticky na všechny letecké společnosti provozující činnost z letiště Saarbrücken, které poskytly příslušné údaje, a letiště nemělo při uplatňování slev žádný prostor pro uvážení.

| (155) | Německo uvedlo, že slevy měly zvýšit přitažlivost letiště Saarbrücken, nikoli zvýhodnit určitou leteckou společnost. Faktickou selektivitu vylučuje i skutečnost, že se na všechny letecké společnosti překračující maximální vzletovou hmotnost 5  700 kg vztahovaly stejné poplatky, takže se všemi letadly využívanými pro komerční leteckou dopravu se zacházelo stejně a nerozlišovalo se mezi vnitrostátními a mezinárodními lety. Slevy se nerozlišovaly ani podle počtu přistání. |
| --- | --- |

(155)

Německo uvedlo, že slevy měly zvýšit přitažlivost letiště Saarbrücken, nikoli zvýhodnit určitou leteckou společnost. Faktickou selektivitu vylučuje i skutečnost, že se na všechny letecké společnosti překračující maximální vzletovou hmotnost 5  700 kg vztahovaly stejné poplatky, takže se všemi letadly využívanými pro komerční leteckou dopravu se zacházelo stejně a nerozlišovalo se mezi vnitrostátními a mezinárodními lety. Slevy se nerozlišovaly ani podle počtu přistání.

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (156) | Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Německo odkázalo na svá tvrzení, která byla v této souvislosti předložena s ohledem na obecné financování, a uvedlo, že je lze použít i v tomto kontextu. |
| --- | --- |

(156)

Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Německo odkázalo na svá tvrzení, která byla v této souvislosti předložena s ohledem na obecné financování, a uvedlo, že je lze použít i v tomto kontextu.

3.6.   PODPORA SPOLEČNOSTI CIRRUS AIRLINES NA ZAHÁJENÍ ČINNOSTI

3.6.1.   EXISTENCE PODPORY

| (157) | Německo uvedlo, že uzavřením smlouvy se společností Cirrus jednala společnost FSBesitzG stejně jako soukromý investor, takže platby pro společnost Cirrus nepředstavují státní podporu. Německo také uvedlo, že opatření nenarušilo hospodářskou soutěž ani neovlivnilo obchod. |
| --- | --- |

(157)

Německo uvedlo, že uzavřením smlouvy se společností Cirrus jednala společnost FSBesitzG stejně jako soukromý investor, takže platby pro společnost Cirrus nepředstavují státní podporu. Německo také uvedlo, že opatření nenarušilo hospodářskou soutěž ani neovlivnilo obchod.

Kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu

| (158) | Podle Německa bylo účelem smlouvy se společností Cirrus dosažení vyššího počtu cestujících. Tento nárůst měl podle předpokladů vyplývat z vyšší četnosti letů do [...] a používání moderních letadel. Vyšší četnost i povinnost používat moderní letadla měly zejména zvýšit pohodlí a flexibilitu u obchodních cestujících. |
| --- | --- |

(158)

Podle Německa bylo účelem smlouvy se společností Cirrus dosažení vyššího počtu cestujících. Tento nárůst měl podle předpokladů vyplývat z vyšší četnosti letů do [...] a používání moderních letadel. Vyšší četnost i povinnost používat moderní letadla měly zejména zvýšit pohodlí a flexibilitu u obchodních cestujících.

| (159) | Německo uvedlo, že časté změny smlouvy prokazují, že společnost FSBesitzG podrobně sledovala hospodářský vývoj a v případě, že to bylo z ekonomického hlediska nutné, byla schopna rychle reagovat. Krátká výpovědní lhůta pro zrušení smlouvy (30 dnů) je dalším náznakem toho, že se společnost FSBesitzG zaměřovala na ekonomickou udržitelnost smlouvy, a umožňovala společnosti smlouvu zrušit, pokud by nebylo možno dosáhnout stanovených cílů. Předpokládalo se, že se ziskovost v dlouhodobém horizontu zvýší, usadí-li se společnost Cirrus na letišti Saarbrücken jako domácí dopravce. Podle Německa však nejsou přesné údaje o očekávaných nákladech a přínosech dostupné. |
| --- | --- |

(159)

Německo uvedlo, že časté změny smlouvy prokazují, že společnost FSBesitzG podrobně sledovala hospodářský vývoj a v případě, že to bylo z ekonomického hlediska nutné, byla schopna rychle reagovat. Krátká výpovědní lhůta pro zrušení smlouvy (30 dnů) je dalším náznakem toho, že se společnost FSBesitzG zaměřovala na ekonomickou udržitelnost smlouvy, a umožňovala společnosti smlouvu zrušit, pokud by nebylo možno dosáhnout stanovených cílů. Předpokládalo se, že se ziskovost v dlouhodobém horizontu zvýší, usadí-li se společnost Cirrus na letišti Saarbrücken jako domácí dopravce. Podle Německa však nejsou přesné údaje o očekávaných nákladech a přínosech dostupné.

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (160) | Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Německo odkázalo na svá tvrzení předložená s ohledem na slevy z letištních poplatků, které byly zavedeny v roce 2007, a uvedlo, že je lze použít i v tomto kontextu. |
| --- | --- |

(160)

Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Německo odkázalo na svá tvrzení předložená s ohledem na slevy z letištních poplatků, které byly zavedeny v roce 2007, a uvedlo, že je lze použít i v tomto kontextu.

3.6.2.   SLUČITELNOST

| (161) | Německo uvedlo, že i v případě, že by se platby pro společnost Cirrus považovaly za státní podporu, lze je odůvodnit jako slučitelnou podporu na zahájení činnosti podle podmínek stanovených v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 a rovněž podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(161)

Německo uvedlo, že i v případě, že by se platby pro společnost Cirrus považovaly za státní podporu, lze je odůvodnit jako slučitelnou podporu na zahájení činnosti podle podmínek stanovených v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 a rovněž podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| (162) | Německo připomenulo, že smlouva se společností Cirrus měla za následek vyšší četnost letů této letecké společnosti na trase [...], že společnost FSBesitzG tuto smlouvu uzavřela s cílem dosáhnout zisku a že dopad vyšší četnosti na ostatní trasy nebylo možno prověřit, jelikož žádná jiná letecká společnost neprovozuje z letiště Saarbrücken lety [...], a trvalo na tom, že jsou splněny příslušné podmínky. Německo rovněž objasnilo, že mezi Saarbrückenem a [...] neexistovalo žádné jiné vysokorychlostní spojení a že platby na základě smlouvy nebyly kumulovány se slevami z letištních poplatků (ceník poplatků včetně slev vstoupil v platnost až poté, co smlouva se společností Cirrus pozbyla platnosti). Německo taktéž uvedlo, že jelikož nemělo za to, že smlouva obsahuje prvky státní podpory, nebyla existence smlouvy zveřejněna (na seznamu či jinak) a nebyl zaveden žádný zvláštní přezkumný mechanismus. |
| --- | --- |

(162)

Německo připomenulo, že smlouva se společností Cirrus měla za následek vyšší četnost letů této letecké společnosti na trase [...], že společnost FSBesitzG tuto smlouvu uzavřela s cílem dosáhnout zisku a že dopad vyšší četnosti na ostatní trasy nebylo možno prověřit, jelikož žádná jiná letecká společnost neprovozuje z letiště Saarbrücken lety [...], a trvalo na tom, že jsou splněny příslušné podmínky. Německo rovněž objasnilo, že mezi Saarbrückenem a [...] neexistovalo žádné jiné vysokorychlostní spojení a že platby na základě smlouvy nebyly kumulovány se slevami z letištních poplatků (ceník poplatků včetně slev vstoupil v platnost až poté, co smlouva se společností Cirrus pozbyla platnosti). Německo taktéž uvedlo, že jelikož nemělo za to, že smlouva obsahuje prvky státní podpory, nebyla existence smlouvy zveřejněna (na seznamu či jinak) a nebyl zaveden žádný zvláštní přezkumný mechanismus.

3.7.   MARKETINGOVÁ DOHODA SE SPOLEČNOSTÍ AIR BERLIN

3.7.1.   EXISTENCE PODPORY

| (163) | Německo uvedlo, že marketingová dohoda se společností Air Berlin byla uzavřena v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu a pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy neposkytla společnosti Air Berlin žádnou výhodu. Německo rovněž uvedlo, že opatření nenarušilo hospodářskou soutěž ani neovlivnilo obchod. |
| --- | --- |

(163)

Německo uvedlo, že marketingová dohoda se společností Air Berlin byla uzavřena v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu a pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy neposkytla společnosti Air Berlin žádnou výhodu. Německo rovněž uvedlo, že opatření nenarušilo hospodářskou soutěž ani neovlivnilo obchod.

Kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu

| (164) | Před uzavřením dohody se společností Air Berlin posoudila společnost FSG náklady a očekávané příjmy a dospěla k závěru, že dohoda je pro letiště zisková. Německo objasnilo, že ačkoli se původní očekávání zcela nenaplnila, extrapolace dostupných skutečných údajů prokazuje, že dohoda je jednoznačně zisková. |
| --- | --- |

(164)

Před uzavřením dohody se společností Air Berlin posoudila společnost FSG náklady a očekávané příjmy a dospěla k závěru, že dohoda je pro letiště zisková. Německo objasnilo, že ačkoli se původní očekávání zcela nenaplnila, extrapolace dostupných skutečných údajů prokazuje, že dohoda je jednoznačně zisková.

| (165) | Německo v této souvislosti zpochybnilo tvrzení uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, že marketingová dohoda neměla pro letiště skutečný význam kromě zvýšení počtu cestujících na letech provozovaných společností Air Berlin. Německo uvedlo, že marketingové činnosti sjednané v dohodě letiště zviditelnily a upozornily na region jako na turistickou destinaci, což znamenalo možnost dosažení dalších příjmů (z jiných než leteckých činností). Německo uvedlo, že pokud letecká společnost prodává určitou destinaci, neberou spotřebitelé na vědomí pouze skutečnost, že letecká společnost obsluhuje dotyčnou destinaci, nýbrž jsou informováni i o daném regionu jakožto turistické destinaci obecně. |
| --- | --- |

(165)

Německo v této souvislosti zpochybnilo tvrzení uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, že marketingová dohoda neměla pro letiště skutečný význam kromě zvýšení počtu cestujících na letech provozovaných společností Air Berlin. Německo uvedlo, že marketingové činnosti sjednané v dohodě letiště zviditelnily a upozornily na region jako na turistickou destinaci, což znamenalo možnost dosažení dalších příjmů (z jiných než leteckých činností). Německo uvedlo, že pokud letecká společnost prodává určitou destinaci, neberou spotřebitelé na vědomí pouze skutečnost, že letecká společnost obsluhuje dotyčnou destinaci, nýbrž jsou informováni i o daném regionu jakožto turistické destinaci obecně.

| (166) | Německo zpochybnilo taktéž předběžné zjištění uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, že marketingová dohoda ve skutečnosti zavedla další zvláštní slevy pro společnost Air Berlin. Německo uvedlo, že marketingová dohoda měla pro letiště skutečný ekonomický význam, takže takovouto dohodu by uzavřel i soukromý investor, a že se dosažení zisku očekávalo již po třech letech. |
| --- | --- |

(166)

Německo zpochybnilo taktéž předběžné zjištění uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, že marketingová dohoda ve skutečnosti zavedla další zvláštní slevy pro společnost Air Berlin. Německo uvedlo, že marketingová dohoda měla pro letiště skutečný ekonomický význam, takže takovouto dohodu by uzavřel i soukromý investor, a že se dosažení zisku očekávalo již po třech letech.

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (167) | Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Německo odkázalo na svá tvrzení předložená v souvislosti se slevami z letištních poplatků, které byly zavedeny v roce 2007, a uvedlo, že je lze použít i v tomto kontextu. |
| --- | --- |

(167)

Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Německo odkázalo na svá tvrzení předložená v souvislosti se slevami z letištních poplatků, které byly zavedeny v roce 2007, a uvedlo, že je lze použít i v tomto kontextu.

4.   PŘIPOMÍNKY OBDRŽENÉ OD SPOLEČNOSTI AIR BERLIN

| (168) | Letecká společnost Air Berlin nejprve uvedla obecnou poznámku, že se domnívá, že v regionu Saarbrücken existuje skutečná poptávka po službách letecké dopravy, načež tvrdila, že obě opatření přímo se dotýkající společnosti Air Berlin – obecný systém slev z letištních poplatků a marketingová dohoda uzavřená mezi společnostmi FSG a Air Berlin – jsou v souladu s pravidly státní podpory. Společnost Air Berlin zdůraznila, že její lety do [...] a [...] dosahují „faktoru vytíženosti sedadel“, který je srovnatelný s lety společnosti Air Berlin provozovanými do týchž destinací z [...]. Společnost Air Berlin byla názoru, že žádné z ostatních stávajících letišť v regionu nepředstavuje reálnou alternativu letiště Saarbrücken, což vylučuje ovlivnění obchodu. Společnost Air Berlin zejména zdůraznila, že nikdy nezvažovala sousední letiště [...] jako alternativní mateřské letiště, jelikož na těchto letištích není poptávka po letech do [...], prázdninové destinace oblíbené zejména u německých turistů, srovnatelná s poptávkou po letech do těchto destinací na letišti Saarbrücken. |
| --- | --- |

(168)

Letecká společnost Air Berlin nejprve uvedla obecnou poznámku, že se domnívá, že v regionu Saarbrücken existuje skutečná poptávka po službách letecké dopravy, načež tvrdila, že obě opatření přímo se dotýkající společnosti Air Berlin – obecný systém slev z letištních poplatků a marketingová dohoda uzavřená mezi společnostmi FSG a Air Berlin – jsou v souladu s pravidly státní podpory. Společnost Air Berlin zdůraznila, že její lety do [...] a [...] dosahují „faktoru vytíženosti sedadel“, který je srovnatelný s lety společnosti Air Berlin provozovanými do týchž destinací z [...]. Společnost Air Berlin byla názoru, že žádné z ostatních stávajících letišť v regionu nepředstavuje reálnou alternativu letiště Saarbrücken, což vylučuje ovlivnění obchodu. Společnost Air Berlin zejména zdůraznila, že nikdy nezvažovala sousední letiště [...] jako alternativní mateřské letiště, jelikož na těchto letištích není poptávka po letech do [...], prázdninové destinace oblíbené zejména u německých turistů, srovnatelná s poptávkou po letech do těchto destinací na letišti Saarbrücken.

4.1.   SLEVY PRO LETECKÉ SPOLEČNOSTI

| (169) | Co se týká slev stanovených v ceníku letištních poplatků z roku 2007, společnost Air Berlin stejně jako Německo tvrdila, že vzhledem k jejich abstraktní a obecné povaze nelze slevy považovat za selektivní. Pokud letecká společnost splnila uvedené podmínky, byly jí slevy přiznány bez jakéhokoli dalšího uvážení ze strany letiště. |
| --- | --- |

(169)

Co se týká slev stanovených v ceníku letištních poplatků z roku 2007, společnost Air Berlin stejně jako Německo tvrdila, že vzhledem k jejich abstraktní a obecné povaze nelze slevy považovat za selektivní. Pokud letecká společnost splnila uvedené podmínky, byly jí slevy přiznány bez jakéhokoli dalšího uvážení ze strany letiště.

| (170) | Společnost Air Berlin mimoto zpochybnila skutečnost, že mezi leteckými společnostmi z různých členských států existuje hospodářská soutěž. Společnost uvedla, že z letiště Saarbrücken provozuje činnost pouze jedna letecká společnost z jiného členského státu, a tvrdila, že předpoklad, že opatření ovlivnila obchod, nelze obhájit. |
| --- | --- |

(170)

Společnost Air Berlin mimoto zpochybnila skutečnost, že mezi leteckými společnostmi z různých členských států existuje hospodářská soutěž. Společnost uvedla, že z letiště Saarbrücken provozuje činnost pouze jedna letecká společnost z jiného členského státu, a tvrdila, že předpoklad, že opatření ovlivnila obchod, nelze obhájit.

| (171) | Společnost Air Berlin také uvedla, že systém slev splňuje všechny podmínky stanovené v rozsudku Soudního dvora ve věci Charleroi, tj. slevy jsou časově omezené, postupně se snižují a nevztahují se na více než 50 % skutečných nákladů na zahájení činnosti a marketing. |
| --- | --- |

(171)

Společnost Air Berlin také uvedla, že systém slev splňuje všechny podmínky stanovené v rozsudku Soudního dvora ve věci Charleroi, tj. slevy jsou časově omezené, postupně se snižují a nevztahují se na více než 50 % skutečných nákladů na zahájení činnosti a marketing.

| (172) | Společnost Air Berlin rovněž tvrdila, že letištní poplatky na letišti Saarbrücken nejsou ve srovnání s ostatními německými letišti obzvláště nízké. Společnost uvedla, že na letišti [...] jsou poplatky za cestující o [...] až [...] nižší. |
| --- | --- |

(172)

Společnost Air Berlin rovněž tvrdila, že letištní poplatky na letišti Saarbrücken nejsou ve srovnání s ostatními německými letišti obzvláště nízké. Společnost uvedla, že na letišti [...] jsou poplatky za cestující o [...] až [...] nižší.

4.2.   MARKETINGOVÁ DOHODA SE SPOLEČNOSTÍ AIR BERLIN

| (173) | Společnost Air Berlin uvedla, že rozvoj počtu cestujících od uzavření dohody potvrzuje očekávání, která v té době panovala. Na tomto základě lze předpokládat, že dojde k zvýšení příjmů z leteckých i jiných než leteckých činností, které společnosti FSG poplynou z této dohody. |
| --- | --- |

(173)

Společnost Air Berlin uvedla, že rozvoj počtu cestujících od uzavření dohody potvrzuje očekávání, která v té době panovala. Na tomto základě lze předpokládat, že dojde k zvýšení příjmů z leteckých i jiných než leteckých činností, které společnosti FSG poplynou z této dohody.

| (174) | Společnost Air Berlin zmínila různé spoje, které jsou dostupné prostřednictvím [...], a rovněž různé marketingové činnosti k propagaci letiště Saarbrücken. Společnost uvedla, že kombinace vyšší četnosti, přitažlivých spojů a propagace letiště Saarbrücken jako vhodného místa pro dovolenou a podnikání měla pro letiště i celý region značný význam. Podle společnosti Air Berlin má proto dohoda pro letiště ekonomický smysl, a mohl ji tudíž uzavřít i soukromý investor. |
| --- | --- |

(174)

Společnost Air Berlin zmínila různé spoje, které jsou dostupné prostřednictvím [...], a rovněž různé marketingové činnosti k propagaci letiště Saarbrücken. Společnost uvedla, že kombinace vyšší četnosti, přitažlivých spojů a propagace letiště Saarbrücken jako vhodného místa pro dovolenou a podnikání měla pro letiště i celý region značný význam. Podle společnosti Air Berlin má proto dohoda pro letiště ekonomický smysl, a mohl ji tudíž uzavřít i soukromý investor.

5.   POSOUZENÍ

5.1.   FINANCOVÁNÍ SPOLEČNOSTÍ VH SAAR, FSG A FSBESITZG (KAPITÁLOVÉ INJEKCE DO SPOLEČNOSTI VH SAAR, KAPITÁLOVÉ INJEKCE DO SPOLEČNOSTÍ FSBESITZG/FSG ZA ÚČELEM POKRYTÍ ZTRÁT)

| (175) | Předmětné financování společností vh Saar, FSG a FSBesitzG sestávalo z těchto opatření: společnost vh Saar vložila do společností FSBesitzG/FSG kapitál za účelem pokrytí jejich ztrát. Společnost vh Saar toto financovala prostřednictvím kapitálových injekcí, které obdržela od spolkové země Sársko, a z jiných příjmů. |
| --- | --- |

(175)

Předmětné financování společností vh Saar, FSG a FSBesitzG sestávalo z těchto opatření: společnost vh Saar vložila do společností FSBesitzG/FSG kapitál za účelem pokrytí jejich ztrát. Společnost vh Saar toto financovala prostřednictvím kapitálových injekcí, které obdržela od spolkové země Sársko, a z jiných příjmů.

5.1.1.   EXISTENCE PODPORY

| (176) | V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, ...“ |
| --- | --- |

(176)

V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, ...“

| (177) | Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou kumulativní. Aby dotyčné opatření představovalo podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Finanční podpora konkrétně:






  a) | musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků; |
| --- | --- | --- |

(177)

Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou kumulativní. Aby dotyčné opatření představovalo podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Finanční podpora konkrétně:

a)

musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků;

| b) | musí zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby; |
| --- | --- |

b)

musí zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby;

| c) | narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a |
| --- | --- |

c)

narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a

| d) | musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

d)

musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

Hospodářská činnost a pojem podnik

| (178) | Podle ustálené judikatury musí Komise nejprve zjistit, zda jsou společnosti vh Saar, FSG a FSBesitzG podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pojem podnik zahrnuje subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování (25). Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu (26). |
| --- | --- |

(178)

Podle ustálené judikatury musí Komise nejprve zjistit, zda jsou společnosti vh Saar, FSG a FSBesitzG podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pojem podnik zahrnuje subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování (25). Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu (26).

| (179) | Ve svém rozsudku ve věci letiště Leipzig-Halle Soudní dvůr potvrdil, že provozování letiště pro komerční účely a výstavba letištní infrastruktury představují hospodářskou činnost (27). Pokud provozovatel letiště vykonává hospodářskou činnost tím, že nabízí letištní služby za úplatu, představuje bez ohledu na své právní postavení a způsob financování podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a pravidla Smlouvy týkající se státní podpory se proto mohou vztahovat na výhody, které byly provozovateli letiště poskytnuty státem nebo ze státních prostředků (28). |
| --- | --- |

(179)

Ve svém rozsudku ve věci letiště Leipzig-Halle Soudní dvůr potvrdil, že provozování letiště pro komerční účely a výstavba letištní infrastruktury představují hospodářskou činnost (27). Pokud provozovatel letiště vykonává hospodářskou činnost tím, že nabízí letištní služby za úplatu, představuje bez ohledu na své právní postavení a způsob financování podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a pravidla Smlouvy týkající se státní podpory se proto mohou vztahovat na výhody, které byly provozovateli letiště poskytnuty státem nebo ze státních prostředků (28).

| (180) | Pokud jde o okamžik, od něhož se výstavba a provozování letiště pokládají za hospodářskou činnost, Komise připomíná, že z důvodu postupného vývoje tržních sil v odvětví letišť není možné určit přesné datum. Soudní dvůr Evropské unie však uznal vývoj povahy letištních služeb a ve svém rozsudku ve věci letiště Leipzig/Halle Tribunál konstatoval, že od roku 2000 nelze vyloučit použití pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury. Ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) je proto třeba mít za to, že provozování a výstavba letištní infrastruktury podléhají systému kontroly státní podpory. |
| --- | --- |

(180)

Pokud jde o okamžik, od něhož se výstavba a provozování letiště pokládají za hospodářskou činnost, Komise připomíná, že z důvodu postupného vývoje tržních sil v odvětví letišť není možné určit přesné datum. Soudní dvůr Evropské unie však uznal vývoj povahy letištních služeb a ve svém rozsudku ve věci letiště Leipzig/Halle Tribunál konstatoval, že od roku 2000 nelze vyloučit použití pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury. Ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) je proto třeba mít za to, že provozování a výstavba letištní infrastruktury podléhají systému kontroly státní podpory.

| (181) | Komise v této souvislosti bere na vědomí, že infrastruktura, jíž se týká toto rozhodnutí, byla provozovatelem letiště, společností FSBG, provozována od roku 1997, přičemž letištní infrastrukturu vlastnila a udržovala společnost FSBesitzG. |
| --- | --- |

(181)

Komise v této souvislosti bere na vědomí, že infrastruktura, jíž se týká toto rozhodnutí, byla provozovatelem letiště, společností FSBG, provozována od roku 1997, přičemž letištní infrastrukturu vlastnila a udržovala společnost FSBesitzG.

| (182) | Od roku 2008 je jak vlastníkem, tak i provozovatelem letiště Saarbrücken společnost FSG. Provozovatel letiště – do roku 2008 společnost FSBG a od té doby společnost FSG – účtuje uživatelům poplatky za využívání jeho služeb a infrastruktury, zatímco vlastník infrastruktury – do roku 2008 společnost FSBesitzG – pronajímal infrastrukturu provozovateli letiště za nájemné. Vlastník infrastruktury i její provozovatel tudíž využívají letištní infrastrukturu v Saarbrücken ke komerčním účelům. Z toho vyplývá, že subjekty využívající tuto infrastrukturu – společnosti FSBesitzG, FSBG a FSG – představují pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy podniky ode dne 12. prosince 2000, tj. ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris. |
| --- | --- |

(182)

Od roku 2008 je jak vlastníkem, tak i provozovatelem letiště Saarbrücken společnost FSG. Provozovatel letiště – do roku 2008 společnost FSBG a od té doby společnost FSG – účtuje uživatelům poplatky za využívání jeho služeb a infrastruktury, zatímco vlastník infrastruktury – do roku 2008 společnost FSBesitzG – pronajímal infrastrukturu provozovateli letiště za nájemné. Vlastník infrastruktury i její provozovatel tudíž využívají letištní infrastrukturu v Saarbrücken ke komerčním účelům. Z toho vyplývá, že subjekty využívající tuto infrastrukturu – společnosti FSBesitzG, FSBG a FSG – představují pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy podniky ode dne 12. prosince 2000, tj. ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris.

| (183) | Pokud jde o společnost vh Saar, Německo uvedlo, že jakožto holdingová společnost nemůže být společnost vh Saar pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy považována za podnik. Komise připomíná, že podle Soudního dvora „pouhé držení podílů, dokonce majoritních, pokud umožňuje pouze výkon práv spojených s postavením akcionáře nebo společníka, jakož i případně přijímání dividend, pouhých plodů z vlastnictví zboží, nepostačuje k určení hospodářské činnosti subjektu vlastnícího tyto podíly“ (29). Soudní dvůr současně dodal, že „naproti tomu subjekt, který vlastnictvím majoritních podílů ve společnosti vykonává toto ovládání tím, že se přímo či nepřímo vměšuje do její správy, musí být považován za účastnícího se hospodářské činnosti vykonávané ovládaným podnikem“. |
| --- | --- |

(183)

Pokud jde o společnost vh Saar, Německo uvedlo, že jakožto holdingová společnost nemůže být společnost vh Saar pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy považována za podnik. Komise připomíná, že podle Soudního dvora „pouhé držení podílů, dokonce majoritních, pokud umožňuje pouze výkon práv spojených s postavením akcionáře nebo společníka, jakož i případně přijímání dividend, pouhých plodů z vlastnictví zboží, nepostačuje k určení hospodářské činnosti subjektu vlastnícího tyto podíly“ (29). Soudní dvůr současně dodal, že „naproti tomu subjekt, který vlastnictvím majoritních podílů ve společnosti vykonává toto ovládání tím, že se přímo či nepřímo vměšuje do její správy, musí být považován za účastnícího se hospodářské činnosti vykonávané ovládaným podnikem“.

| (184) | Komise připomíná, že podle stanov má společnost vh Saar koordinovat „činnosti související s výstavbou, rozšiřováním a provozováním veřejných přístavů a letišť v Sársku“. Tato koordinace obvykle přesahuje pouhý výkon práv spojených s postavením akcionáře. Současně nejsou k dispozici žádné důkazy, že společnost vh Saar skutečně vykonává kontrolu nad společnostmi FSBesitzG či FSG nebo že se přímo vměšuje do jejich správy. V tomto kontextu není zcela jasné, zda lze společnost vh Saar označit za podnik. Komise však konstatuje, že vzhledem k úvahám uvedeným v 203. bodě odůvodnění, tj. že společnost vh Saar nezískala žádnou výhodu, lze tuto otázku ponechat otevřenou. |
| --- | --- |

(184)

Komise připomíná, že podle stanov má společnost vh Saar koordinovat „činnosti související s výstavbou, rozšiřováním a provozováním veřejných přístavů a letišť v Sársku“. Tato koordinace obvykle přesahuje pouhý výkon práv spojených s postavením akcionáře. Současně nejsou k dispozici žádné důkazy, že společnost vh Saar skutečně vykonává kontrolu nad společnostmi FSBesitzG či FSG nebo že se přímo vměšuje do jejich správy. V tomto kontextu není zcela jasné, zda lze společnost vh Saar označit za podnik. Komise však konstatuje, že vzhledem k úvahám uvedeným v 203. bodě odůvodnění, tj. že společnost vh Saar nezískala žádnou výhodu, lze tuto otázku ponechat otevřenou.

Výkon veřejné správy

| (185) | Ačkoli je tudíž nutno společnosti FSBesitzG, FSG a FSBG považovat pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy za podniky, je třeba připomenout, že ne všechny činnosti vlastníka a provozovatele letiště mají nutně hospodářskou povahu (30). |
| --- | --- |

(185)

Ačkoli je tudíž nutno společnosti FSBesitzG, FSG a FSBG považovat pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy za podniky, je třeba připomenout, že ne všechny činnosti vlastníka a provozovatele letiště mají nutně hospodářskou povahu (30).

| (186) | Soudní dvůr (31) rozhodl, že činnosti, které obvykle spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho veřejných pravomocí, nejsou hospodářského charakteru a nespadají do oblasti působnosti pravidel státní podpory. K takovým činnostem například patří činnost související s bezpečností, kontrola leteckého provozu, policie a celní služby. Financování těchto činností musí být omezeno pouze na nezbytné minimum nutné pro náhradu nákladů vzniklých na základě této činnosti a nelze je využít na pokrytí nákladů souvisejících s prováděním jiného typu hospodářské činnosti (32). |
| --- | --- |

(186)

Soudní dvůr (31) rozhodl, že činnosti, které obvykle spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho veřejných pravomocí, nejsou hospodářského charakteru a nespadají do oblasti působnosti pravidel státní podpory. K takovým činnostem například patří činnost související s bezpečností, kontrola leteckého provozu, policie a celní služby. Financování těchto činností musí být omezeno pouze na nezbytné minimum nutné pro náhradu nákladů vzniklých na základě této činnosti a nelze je využít na pokrytí nákladů souvisejících s prováděním jiného typu hospodářské činnosti (32).

| (187) | Proto financování činností, které spadají do výkonu veřejné správy, nebo financování infrastruktury přímo související s těmito činnostmi nepředstavují státní podporu (33). Činnosti na letišti, například kontrola leteckého provozu, policie, celní služby, požární ochrana, realizace úkolů nutných pro zajištění ochrany civilního letectví před nelegálními zásahy, jakož i investice do infrastruktury a vybavení, jež jsou nutné pro realizaci těchto úkolů, se obecně nepovažují za činnosti hospodářského charakteru (34). |
| --- | --- |

(187)

Proto financování činností, které spadají do výkonu veřejné správy, nebo financování infrastruktury přímo související s těmito činnostmi nepředstavují státní podporu (33). Činnosti na letišti, například kontrola leteckého provozu, policie, celní služby, požární ochrana, realizace úkolů nutných pro zajištění ochrany civilního letectví před nelegálními zásahy, jakož i investice do infrastruktury a vybavení, jež jsou nutné pro realizaci těchto úkolů, se obecně nepovažují za činnosti hospodářského charakteru (34).

| (188) | Veřejné financování činnosti, která nemá hospodářský charakter a úzce souvisí s prováděním hospodářské činnosti, však nemůže vést k neoprávněné diskriminaci mezi leteckými společnostmi a provozovateli letišť. Podle ustálené judikatury se považuje za výhodu, pokud orgány veřejné moci osvobodí podnik od nákladů, které neoddělitelně souvisejí s jeho hospodářskou činností (35). Pokud je tedy podle právního řádu běžnou praxí, že letecké společnosti nebo provozovatelé letišť nesou náklady na jisté služby, ale některé letecké společnosti nebo provozovatelé letišť, kteří poskytují stejné služby jménem stejných orgánů veřejné moci, tyto náklady nést nemusí, existuje možnost, že druhým jmenovaným vzniká výhoda, i když se samotné tyto služby nepovažují za činnost hospodářského charakteru. Je tedy nutné provést analýzu právního rámce, který je platný pro daného provozovatele letiště, aby bylo možné posoudit, zda daný právní rámec zavazuje provozovatele letiště či leteckou společnost nést náklady na provozování některých typů činností, které by samy o sobě mohly být uznány za činnosti nehospodářského charakteru, které však neoddělitelně souvisejí s realizací hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(188)

Veřejné financování činnosti, která nemá hospodářský charakter a úzce souvisí s prováděním hospodářské činnosti, však nemůže vést k neoprávněné diskriminaci mezi leteckými společnostmi a provozovateli letišť. Podle ustálené judikatury se považuje za výhodu, pokud orgány veřejné moci osvobodí podnik od nákladů, které neoddělitelně souvisejí s jeho hospodářskou činností (35). Pokud je tedy podle právního řádu běžnou praxí, že letecké společnosti nebo provozovatelé letišť nesou náklady na jisté služby, ale některé letecké společnosti nebo provozovatelé letišť, kteří poskytují stejné služby jménem stejných orgánů veřejné moci, tyto náklady nést nemusí, existuje možnost, že druhým jmenovaným vzniká výhoda, i když se samotné tyto služby nepovažují za činnost hospodářského charakteru. Je tedy nutné provést analýzu právního rámce, který je platný pro daného provozovatele letiště, aby bylo možné posoudit, zda daný právní rámec zavazuje provozovatele letiště či leteckou společnost nést náklady na provozování některých typů činností, které by samy o sobě mohly být uznány za činnosti nehospodářského charakteru, které však neoddělitelně souvisejí s realizací hospodářské činnosti.

| (189) | Německo uvedlo, že níže uvedené činnosti je nutno považovat za činnosti spadající do výkonu veřejné správy, takže jejich provádění nepředstavuje hospodářskou činnost: opatření k zajištění bezpečnosti letiště podle § 8 Luftsicherheitsgesetz (zákon o bezpečnosti vzdušného prostoru) (36) (oplocení kolem letiště a obslužné komunikace, kontejnerová brána, značení dráhy, nouzový zdroj elektrické energie, parkovací plochy pro letadla, u nichž existuje hrozba bombového útoku, a rozšíření bezpečnostních zón na okraji dráhy spadající do oblasti působnosti § 8 Luftsicherheitsgesetz); jednotka požární ochrany a opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. c) bodu 2) Luftverkehrsgesetz (zákon o leteckém provozu). |
| --- | --- |

(189)

Německo uvedlo, že níže uvedené činnosti je nutno považovat za činnosti spadající do výkonu veřejné správy, takže jejich provádění nepředstavuje hospodářskou činnost: opatření k zajištění bezpečnosti letiště podle § 8 Luftsicherheitsgesetz (zákon o bezpečnosti vzdušného prostoru) (36) (oplocení kolem letiště a obslužné komunikace, kontejnerová brána, značení dráhy, nouzový zdroj elektrické energie, parkovací plochy pro letadla, u nichž existuje hrozba bombového útoku, a rozšíření bezpečnostních zón na okraji dráhy spadající do oblasti působnosti § 8 Luftsicherheitsgesetz); jednotka požární ochrany a opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. c) bodu 2) Luftverkehrsgesetz (zákon o leteckém provozu).

| (190) | Komise se domnívá, že opatření podle § 8 Luftsicherheitsgesetz, opatření podle § 27 písm. c) bodu 2) Luftverkehrsgesetz a požární ochranu lze v zásadě považovat za činnosti spadající do výkonu veřejné správy. |
| --- | --- |

(190)

Komise se domnívá, že opatření podle § 8 Luftsicherheitsgesetz, opatření podle § 27 písm. c) bodu 2) Luftverkehrsgesetz a požární ochranu lze v zásadě považovat za činnosti spadající do výkonu veřejné správy.

| (191) | Co se týká opatření, která souvisejí čistě s provozní bezpečností, Komise se domnívá, že zajištění bezpečného provozu na letišti je obvyklou součástí hospodářské činnosti spočívající v provozování letiště (37). S výhradou podrobnějšího přezkumu jednotlivých činností a nákladů (viz 196. a 197. bod odůvodnění) Komise konstatuje, že opatření, která mají zajistit bezpečnost provozu na letišti, nepředstavují činnosti spadající do výkonu veřejné správy. Každý podnik, který chce provozovat letiště, musí zajistit bezpečnost zařízení, jako jsou přistávací a vzletové dráhy a odbavovací plochy. |
| --- | --- |

(191)

Co se týká opatření, která souvisejí čistě s provozní bezpečností, Komise se domnívá, že zajištění bezpečného provozu na letišti je obvyklou součástí hospodářské činnosti spočívající v provozování letiště (37). S výhradou podrobnějšího přezkumu jednotlivých činností a nákladů (viz 196. a 197. bod odůvodnění) Komise konstatuje, že opatření, která mají zajistit bezpečnost provozu na letišti, nepředstavují činnosti spadající do výkonu veřejné správy. Každý podnik, který chce provozovat letiště, musí zajistit bezpečnost zařízení, jako jsou přistávací a vzletové dráhy a odbavovací plochy.

| (192) | Pokud jde o právní rámec, Německo uvedlo, že s ohledem na jednotku požární ochrany neexistují žádné právní předpisy, které by provozovateli letiště ukládaly povinnost hradit tyto náklady. Komise mimoto bere na vědomí, že za úhradu nákladů na jednotku požární ochrany odpovídá dotyčný region a tyto náklady obvykle hradí příslušné regionální orgány. Úhrada těchto nákladů je omezena na míru nezbytnou k pokrytí těchto nákladů. |
| --- | --- |

(192)

Pokud jde o právní rámec, Německo uvedlo, že s ohledem na jednotku požární ochrany neexistují žádné právní předpisy, které by provozovateli letiště ukládaly povinnost hradit tyto náklady. Komise mimoto bere na vědomí, že za úhradu nákladů na jednotku požární ochrany odpovídá dotyčný region a tyto náklady obvykle hradí příslušné regionální orgány. Úhrada těchto nákladů je omezena na míru nezbytnou k pokrytí těchto nákladů.

| (193) | Co se týká opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru, v § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz je stanoveno, že náklady související s opatřeními uvedenými v § 27 písm. c) Luftverkehrsgesetz hradí u řady konkrétních letišť stát. Letiště jsou způsobilá pro náhradu nákladů jako „uznaná letiště“ podle § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz v případě, že Spolkové ministerstvo dopravy uznalo nezbytnost opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru z bezpečnostních důvodů a v zájmu dopravní politiky (38). Německá letiště, která nebyla takto uznána, nejsou pro náhradu nákladů podle § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz způsobilá, a musí proto v zásadě nést náklady spojené s opatřeními uvedenými v § 27 písm. c) Luftverkehrsgesetz sama. Tyto náklady neoddělitelně souvisejí s provozováním letišť. Jelikož některá letiště musí nést tyto náklady sama, zatímco jiná nikoli, mohou být posledně uvedená letiště zvýhodněna, ačkoli opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru lze považovat za činnosti nehospodářského charakteru. Komise bere na vědomí, že letiště Saarbrücken bylo uznáno jako letiště způsobilé pro náhradu nákladů podle § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz. Ostatní letiště musí nést tyto náklady sama. Náhrada nákladů letiště Saarbrücken spojených s kontrolou letového provozu a bezpečnostními opatřeními podle § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz proto letiště Saarbrücken zvýhodňuje, ačkoli opatření k zajištění kontroly a bezpečnosti vzdušného prostoru lze považovat za činnost nehospodářského charakteru. |
| --- | --- |

(193)

Co se týká opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru, v § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz je stanoveno, že náklady související s opatřeními uvedenými v § 27 písm. c) Luftverkehrsgesetz hradí u řady konkrétních letišť stát. Letiště jsou způsobilá pro náhradu nákladů jako „uznaná letiště“ podle § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz v případě, že Spolkové ministerstvo dopravy uznalo nezbytnost opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru z bezpečnostních důvodů a v zájmu dopravní politiky (38). Německá letiště, která nebyla takto uznána, nejsou pro náhradu nákladů podle § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz způsobilá, a musí proto v zásadě nést náklady spojené s opatřeními uvedenými v § 27 písm. c) Luftverkehrsgesetz sama. Tyto náklady neoddělitelně souvisejí s provozováním letišť. Jelikož některá letiště musí nést tyto náklady sama, zatímco jiná nikoli, mohou být posledně uvedená letiště zvýhodněna, ačkoli opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru lze považovat za činnosti nehospodářského charakteru. Komise bere na vědomí, že letiště Saarbrücken bylo uznáno jako letiště způsobilé pro náhradu nákladů podle § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz. Ostatní letiště musí nést tyto náklady sama. Náhrada nákladů letiště Saarbrücken spojených s kontrolou letového provozu a bezpečnostními opatřeními podle § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz proto letiště Saarbrücken zvýhodňuje, ačkoli opatření k zajištění kontroly a bezpečnosti vzdušného prostoru lze považovat za činnost nehospodářského charakteru.

| (194) | Co se týká opatření podle § 8 Luftsicherheitsgesetz, Německo se (jak se zdá) domnívá, že veškeré náklady spojené s opatřeními uvedenými v tomto ustanovení mohou hradit orgány veřejné moci. Komise však podotýká, že, podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz lze uhradit pouze náklady související s poskytnutím a údržbou prostor nezbytných pro vykonávání činností uvedených v § 5 Luftsicherheitsgesetz. Veškeré ostatní náklady musí nést provozovatel letiště. Pokud veřejné financování poskytnuté společnostem FSBesitzG nebo FSG osvobodilo tyto podniky od nákladů, které musí nést podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz, není toto veřejné financování vyňato z kontroly podle pravidel Unie pro státní podporu. |
| --- | --- |

(194)

Co se týká opatření podle § 8 Luftsicherheitsgesetz, Německo se (jak se zdá) domnívá, že veškeré náklady spojené s opatřeními uvedenými v tomto ustanovení mohou hradit orgány veřejné moci. Komise však podotýká, že, podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz lze uhradit pouze náklady související s poskytnutím a údržbou prostor nezbytných pro vykonávání činností uvedených v § 5 Luftsicherheitsgesetz. Veškeré ostatní náklady musí nést provozovatel letiště. Pokud veřejné financování poskytnuté společnostem FSBesitzG nebo FSG osvobodilo tyto podniky od nákladů, které musí nést podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz, není toto veřejné financování vyňato z kontroly podle pravidel Unie pro státní podporu.

Závěr ohledně výkonu veřejné správy

| (195) | Na základě těchto úvah považuje Komise za vhodné vyvodit konkrétnější závěry týkající se investičních nákladů a provozních výdajů, které údajně spadají do výkonu veřejné správy. |
| --- | --- |

(195)

Na základě těchto úvah považuje Komise za vhodné vyvodit konkrétnější závěry týkající se investičních nákladů a provozních výdajů, které údajně spadají do výkonu veřejné správy.

| (196) | Co se týká provozních výdajů, Komise uznává, že provozní výdaje související s jednotkou požární ochrany představují výdaje na výkon veřejné správy, je-li úhrada těchto nákladů důsledně omezena na výši nezbytnou pro provádění těchto činností. Co se týká provozních nákladů spojených s opatřeními přijatými podle § 8 Luftsicherheitsgesetz, Komise se domnívá, že náklady na výkon veřejné správy představují pouze náklady, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz. Pokud jde o opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. c) bodu 2) Luftverkehrsgesetz, Komise bere na vědomí, že letiště Saarbrücken je jedním z letišť, která jsou způsobilá pro náhradu nákladů, zatímco jiná letiště nikoli, a konstatuje, že pokrytí provozních nákladů spojených s opatřeními k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz letiště Saarbrücken zvýhodňuje, ačkoli lze mít za to, že opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru nepředstavují činnost hospodářského charakteru. Stejně tak nepředstavují náklady na výkon veřejné správy ani provozní náklady související se zajištěním provozní bezpečnosti na letišti. |
| --- | --- |

(196)

Co se týká provozních výdajů, Komise uznává, že provozní výdaje související s jednotkou požární ochrany představují výdaje na výkon veřejné správy, je-li úhrada těchto nákladů důsledně omezena na výši nezbytnou pro provádění těchto činností. Co se týká provozních nákladů spojených s opatřeními přijatými podle § 8 Luftsicherheitsgesetz, Komise se domnívá, že náklady na výkon veřejné správy představují pouze náklady, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz. Pokud jde o opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. c) bodu 2) Luftverkehrsgesetz, Komise bere na vědomí, že letiště Saarbrücken je jedním z letišť, která jsou způsobilá pro náhradu nákladů, zatímco jiná letiště nikoli, a konstatuje, že pokrytí provozních nákladů spojených s opatřeními k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz letiště Saarbrücken zvýhodňuje, ačkoli lze mít za to, že opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru nepředstavují činnost hospodářského charakteru. Stejně tak nepředstavují náklady na výkon veřejné správy ani provozní náklady související se zajištěním provozní bezpečnosti na letišti.

| (197) | Pokud jde o investice uskutečněné v období mezi roky 2000 a 2012, Komise uznává, že investice přímo související s jednotkou požární ochrany představují náklady na výkon veřejné správy, je-li náhrada těchto nákladů důsledně omezena na částku nezbytnou k provádění těchto činností. Co se týká investic souvisejících s opatřeními přijatými podle § 8 Luftsicherheitsgesetz, Komise se domnívá, že náklady na výkon veřejné správy představují pouze náklady, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz. Pokud jde o investice související s opatřeními k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. c) bodu 2 Luftverkehrsgesetz, Komise bere na vědomí, že letiště Saarbrücken je jedním z letišť, která jsou způsobilá pro náhradu nákladů, a konstatuje, že investice související s opatřeními k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz letiště Saarbrücken zvýhodnily, ačkoli lze mít za to, že opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru nepředstavují činnost hospodářského charakteru. Stejně tak nepředstavují náklady na výkon veřejné správy ani investice související se zajištěním provozní bezpečnosti na letišti. To konkrétně znamená, že investice do oplocení kolem letiště, značení dráhy a rozšíření bezpečnostních zón na okraji dráhy nelze považovat za náklady spadající do výkonu veřejné správy. |
| --- | --- |

(197)

Pokud jde o investice uskutečněné v období mezi roky 2000 a 2012, Komise uznává, že investice přímo související s jednotkou požární ochrany představují náklady na výkon veřejné správy, je-li náhrada těchto nákladů důsledně omezena na částku nezbytnou k provádění těchto činností. Co se týká investic souvisejících s opatřeními přijatými podle § 8 Luftsicherheitsgesetz, Komise se domnívá, že náklady na výkon veřejné správy představují pouze náklady, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz. Pokud jde o investice související s opatřeními k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. c) bodu 2 Luftverkehrsgesetz, Komise bere na vědomí, že letiště Saarbrücken je jedním z letišť, která jsou způsobilá pro náhradu nákladů, a konstatuje, že investice související s opatřeními k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. d) Luftverkehrsgesetz letiště Saarbrücken zvýhodnily, ačkoli lze mít za to, že opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru nepředstavují činnost hospodářského charakteru. Stejně tak nepředstavují náklady na výkon veřejné správy ani investice související se zajištěním provozní bezpečnosti na letišti. To konkrétně znamená, že investice do oplocení kolem letiště, značení dráhy a rozšíření bezpečnostních zón na okraji dráhy nelze považovat za náklady spadající do výkonu veřejné správy.

| (198) | Bez ohledu na právní kvalifikaci těchto nákladů jako nákladů spadajících či nespadajících do výkonu veřejné správy bylo prokázáno, že podle platného právního rámce je musí nést provozovatel letiště. Pokud tyto náklady hradí stát, je provozovatel letiště osvobozen od nákladů, které by musel obvykle nést. |
| --- | --- |

(198)

Bez ohledu na právní kvalifikaci těchto nákladů jako nákladů spadajících či nespadajících do výkonu veřejné správy bylo prokázáno, že podle platného právního rámce je musí nést provozovatel letiště. Pokud tyto náklady hradí stát, je provozovatel letiště osvobozen od nákladů, které by musel obvykle nést.

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (199) | Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(199)

Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu.

| (200) | Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny (39). Zdroje místních orgánů představují pro účely použití článku 107 Smlouvy státní prostředky (40). |
| --- | --- |

(200)

Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny (39). Zdroje místních orgánů představují pro účely použití článku 107 Smlouvy státní prostředky (40).

| (201) | Kapitálové injekce poskytnuté společnosti vh Saar pocházejí přímo z rozpočtu spolkové země Sársko, představují tudíž státní prostředky. |
| --- | --- |

(201)

Kapitálové injekce poskytnuté společnosti vh Saar pocházejí přímo z rozpočtu spolkové země Sársko, představují tudíž státní prostředky.

| (202) | Co se týká financování společností FSBesitzG/FSG ze strany společnosti vh Saar, je třeba uvést, že společnost vh Saar je zcela ve vlastnictví spolkové země Sársko, představuje proto veřejný podnik. Finanční prostředky, které společnost vh Saar poskytla společnostem FSBesitzG/FSG, tudíž představují ztrátu státních prostředků. Pokud jde o přičitatelnost smlouvy o odvodu zisku a převodů uskutečněných na základě této smlouvy, Komise bere na vědomí, že předpisy, podle nichž Ministerstvo hospodářství spolkové země Sársko založilo společnost vh Saar, pocházejí ze dne 7. května 1996. K témuž dni byla mezi společnostmi vh Saar a FSBesitzG/FSG uzavřena smlouva o odvodu zisku. Podle Německa je společnost vh Saar pod „celkovou právní a faktickou kontrolou spolkové země Sársko“ jakožto jediného akcionáře společnosti. Komise v této souvislosti za prvé uvádí, že podle výročních zpráv společnosti vh Saar lze mít za to, že tato společnost ovládá společnosti FSBesitzG/FSG (41). Podle stanov jmenuje dozorčí radu společnosti vh Saar vláda spolkové země Sársko a předseda dozorčí rady je zástupcem sárského ministerstva příslušného pro leteckou dopravu. Podle stanov jmenuje představenstvo valná hromada složená ze zástupců vlastníka, tj. spolkové země Sársko. Podle stanov měla společnost vh Saar uzavřít se společností FSG rovněž smlouvu o ovládnutí (42). Na základě těchto informací má Komise za to, že smlouvu o odvodu zisku uzavřenou mezi společnostmi vh Saar a FSBesitzG/FSG a převody uskutečněné na základě této smlouvy lze přičíst státu. |
| --- | --- |

(202)

Co se týká financování společností FSBesitzG/FSG ze strany společnosti vh Saar, je třeba uvést, že společnost vh Saar je zcela ve vlastnictví spolkové země Sársko, představuje proto veřejný podnik. Finanční prostředky, které společnost vh Saar poskytla společnostem FSBesitzG/FSG, tudíž představují ztrátu státních prostředků. Pokud jde o přičitatelnost smlouvy o odvodu zisku a převodů uskutečněných na základě této smlouvy, Komise bere na vědomí, že předpisy, podle nichž Ministerstvo hospodářství spolkové země Sársko založilo společnost vh Saar, pocházejí ze dne 7. května 1996. K témuž dni byla mezi společnostmi vh Saar a FSBesitzG/FSG uzavřena smlouva o odvodu zisku. Podle Německa je společnost vh Saar pod „celkovou právní a faktickou kontrolou spolkové země Sársko“ jakožto jediného akcionáře společnosti. Komise v této souvislosti za prvé uvádí, že podle výročních zpráv společnosti vh Saar lze mít za to, že tato společnost ovládá společnosti FSBesitzG/FSG (41). Podle stanov jmenuje dozorčí radu společnosti vh Saar vláda spolkové země Sársko a předseda dozorčí rady je zástupcem sárského ministerstva příslušného pro leteckou dopravu. Podle stanov jmenuje představenstvo valná hromada složená ze zástupců vlastníka, tj. spolkové země Sársko. Podle stanov měla společnost vh Saar uzavřít se společností FSG rovněž smlouvu o ovládnutí (42). Na základě těchto informací má Komise za to, že smlouvu o odvodu zisku uzavřenou mezi společnostmi vh Saar a FSBesitzG/FSG a převody uskutečněné na základě této smlouvy lze přičíst státu.

Hospodářská výhoda

| (203) | Německo potvrdilo, že veškeré veřejné prostředky poskytnuté společnosti vh Saar jsou tímto subjektem použity k plnění povinností podle smlouvy o odvodu zisku uzavřené se společnostmi FSBesitzG/FSG, tzn., že veškeré finanční prostředky převádí společnost vh Saar na společnosti FSBesitzG/FSG. Jelikož společnost vh Saar je tudíž pouze zprostředkovatelem, jehož prostřednictvím jsou finanční prostředky převáděny ze státu na společnosti FSBesitzG/FSG, nelze mít za to, že společnost vh Saar sama získala hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(203)

Německo potvrdilo, že veškeré veřejné prostředky poskytnuté společnosti vh Saar jsou tímto subjektem použity k plnění povinností podle smlouvy o odvodu zisku uzavřené se společnostmi FSBesitzG/FSG, tzn., že veškeré finanční prostředky převádí společnost vh Saar na společnosti FSBesitzG/FSG. Jelikož společnost vh Saar je tudíž pouze zprostředkovatelem, jehož prostřednictvím jsou finanční prostředky převáděny ze státu na společnosti FSBesitzG/FSG, nelze mít za to, že společnost vh Saar sama získala hospodářskou výhodu.

Společnosti FSBesitzG/FSG: tržně jednající hospodářský subjekt

| (204) | Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik nebyl schopen získat za běžných tržních podmínek, tj. bez zásahu státu (43). Důležitý je pouze účinek opatření na podnik, nikoli důvod ani cíl státního zásahu (44). Pokud se v důsledku státního zásahu zlepší finanční situace podniku, jedná se o zvýhodnění. |
| --- | --- |

(204)

Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik nebyl schopen získat za běžných tržních podmínek, tj. bez zásahu státu (43). Důležitý je pouze účinek opatření na podnik, nikoli důvod ani cíl státního zásahu (44). Pokud se v důsledku státního zásahu zlepší finanční situace podniku, jedná se o zvýhodnění.

| (205) | Komise dále připomíná, že „není považováno za státní podporu, když stát za okolností dohodnutých za běžných podmínek poskytne přímo či nepřímo podniku kapitál“ (45). V tomto případě musí Komise za účelem zjištění, zda veřejné financování letiště Saarbrücken poskytuje společnostem FSBesitzG/FSG výhodu, kterou by nezískaly za běžných tržních podmínek, porovnat chování veřejných akcionářů poskytujících financování s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, které je vedeno vyhlídkami na dosažení zisku v delším období (46). |
| --- | --- |

(205)

Komise dále připomíná, že „není považováno za státní podporu, když stát za okolností dohodnutých za běžných podmínek poskytne přímo či nepřímo podniku kapitál“ (45). V tomto případě musí Komise za účelem zjištění, zda veřejné financování letiště Saarbrücken poskytuje společnostem FSBesitzG/FSG výhodu, kterou by nezískaly za běžných tržních podmínek, porovnat chování veřejných akcionářů poskytujících financování s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, které je vedeno vyhlídkami na dosažení zisku v delším období (46).

| (206) | Při tomto posouzení by případné kladné účinky na hospodářství regionu, v němž se letiště nachází, neměly hrát žádnou úlohu, jelikož Soudní dvůr objasnil, že příslušnou otázkou pro použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu je to, zda by „za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ (47). |
| --- | --- |

(206)

Při tomto posouzení by případné kladné účinky na hospodářství regionu, v němž se letiště nachází, neměly hrát žádnou úlohu, jelikož Soudní dvůr objasnil, že příslušnou otázkou pro použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu je to, zda by „za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ (47).

| (207) | V rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr uvedl, že „[...] pro zjištění, zda se stát choval jako rozumný investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci“ (48). |
| --- | --- |

(207)

V rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr uvedl, že „[...] pro zjištění, zda se stát choval jako rozumný investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci“ (48).

| (208) | Ve věci EDF Soudní dvůr mimoto prohlásil, že „hospodářská hodnocení provedená po poskytnutí uvedené výhody, zpětné konstatování o skutečné výnosnosti investice uskutečněné dotčeným členským státem nebo odůvodnění následující po rozhodnutí o zvoleném postupu nepostačují jako důkaz toho, že tento členský stát před nebo současně s poskytnutím takové podpory takové rozhodnutí učinil v postavení akcionáře“ (49). |
| --- | --- |

(208)

Ve věci EDF Soudní dvůr mimoto prohlásil, že „hospodářská hodnocení provedená po poskytnutí uvedené výhody, zpětné konstatování o skutečné výnosnosti investice uskutečněné dotčeným členským státem nebo odůvodnění následující po rozhodnutí o zvoleném postupu nepostačují jako důkaz toho, že tento členský stát před nebo současně s poskytnutím takové podpory takové rozhodnutí učinil v postavení akcionáře“ (49).

| (209) | Aby bylo možno použít zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu, musí se Komise vrátit do kontextu období, v němž bylo přijato konkrétní rozhodnutí o financování dotyčných opatření. Komise musí při svém posouzení vycházet rovněž z informací a předpokladů, které měly příslušné místní orgány k dispozici v okamžiku přijetí rozhodnutí o financování dotyčných opatření. |
| --- | --- |

(209)

Aby bylo možno použít zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu, musí se Komise vrátit do kontextu období, v němž bylo přijato konkrétní rozhodnutí o financování dotyčných opatření. Komise musí při svém posouzení vycházet rovněž z informací a předpokladů, které měly příslušné místní orgány k dispozici v okamžiku přijetí rozhodnutí o financování dotyčných opatření.

| (210) | Komise bere na vědomí tvrzení Německa, že se spolková země Sársko, která letiště Saarbrücken vlastní a financuje, nezajímá o výnosnost investice, nýbrž má za to, že financování souvisí s poskytnutím základní infrastruktury. Z tohoto důvodu neexistuje podle Německa žádná analýza nákladů případného uzavření letiště. Komise rovněž podotýká, že letiště zaznamenává od roku 2000 narůstající ztráty a že se kladný EBIDTA (nikoli však kladný celkový výsledek) očekává teprve v roce 2020. Na základě těchto úvah nelze mít za to, že veřejné financování společností FSBesitzG/FSG je v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(210)

Komise bere na vědomí tvrzení Německa, že se spolková země Sársko, která letiště Saarbrücken vlastní a financuje, nezajímá o výnosnost investice, nýbrž má za to, že financování souvisí s poskytnutím základní infrastruktury. Z tohoto důvodu neexistuje podle Německa žádná analýza nákladů případného uzavření letiště. Komise rovněž podotýká, že letiště zaznamenává od roku 2000 narůstající ztráty a že se kladný EBIDTA (nikoli však kladný celkový výsledek) očekává teprve v roce 2020. Na základě těchto úvah nelze mít za to, že veřejné financování společností FSBesitzG/FSG je v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu.

Společnosti FSBesitzG/FSG: vyrovnávací platba za službu obecného hospodářského zájmu

| (211) | Německo uvedlo, že v tomto případě představuje veřejné financování vyrovnávací platbu za službu obecného hospodářského zájmu, která neposkytuje žádnou hospodářskou výhodu. Podle rozsudku Soudního dvora ve věci Altmark (50) neposkytuje vyrovnávací platba za služby obecného hospodářského zájmu hospodářskou výhodu, jsou-li splněny čtyři kumulativní podmínky:






  a) | Zaprvé, podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány (dále jen „první kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark“). |
| --- | --- | --- |

(211)

Německo uvedlo, že v tomto případě představuje veřejné financování vyrovnávací platbu za službu obecného hospodářského zájmu, která neposkytuje žádnou hospodářskou výhodu. Podle rozsudku Soudního dvora ve věci Altmark (50) neposkytuje vyrovnávací platba za služby obecného hospodářského zájmu hospodářskou výhodu, jsou-li splněny čtyři kumulativní podmínky:

a)

Zaprvé, podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány (dále jen „první kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark“).

| b) | Zadruhé, parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem (dále jen „druhé kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark“). |
| --- | --- |

b)

Zadruhé, parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem (dále jen „druhé kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark“).

| c) | Zatřetí, vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený (dále jen „třetí kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark“). |
| --- | --- |

c)

Zatřetí, vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený (dále jen „třetí kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark“).

| d) | Začtvrté, není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, v konkrétním případě učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností (dále jen „čtvrté kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark“). |
| --- | --- |

d)

Začtvrté, není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, v konkrétním případě učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností (dále jen „čtvrté kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark“).

| (212) | Podle čtvrtého kritéria uvedeného v rozsudku ve věci Altmark musí být výše vyrovnávací platby stanovena v rámci řízení o zadání veřejné zakázky, nebo na základě analýzy nákladů, které by vynaložil průměrný a správně řízený podnik. V případě letiště Saarbrücken nebylo provozování letiště předmětem veřejného zadávacího řízení, nýbrž bylo svěřeno společnostem FSBesitzG/FSG, které jsou ve vlastnictví státu. Výše vyrovnávací platby nebyla určena ani na základě analýzy nákladů, které by vynaložil průměrný a správně řízený podnik. Podmínky financování byly a jsou takové, že ztráty vzniklé společnostem FSBesitzG/FSG jsou hrazeny ze státních prostředků bez ohledu na to, zda odpovídají nákladům, které by vynaložil průměrný a správně řízený podnik. |
| --- | --- |

(212)

Podle čtvrtého kritéria uvedeného v rozsudku ve věci Altmark musí být výše vyrovnávací platby stanovena v rámci řízení o zadání veřejné zakázky, nebo na základě analýzy nákladů, které by vynaložil průměrný a správně řízený podnik. V případě letiště Saarbrücken nebylo provozování letiště předmětem veřejného zadávacího řízení, nýbrž bylo svěřeno společnostem FSBesitzG/FSG, které jsou ve vlastnictví státu. Výše vyrovnávací platby nebyla určena ani na základě analýzy nákladů, které by vynaložil průměrný a správně řízený podnik. Podmínky financování byly a jsou takové, že ztráty vzniklé společnostem FSBesitzG/FSG jsou hrazeny ze státních prostředků bez ohledu na to, zda odpovídají nákladům, které by vynaložil průměrný a správně řízený podnik.

| (213) | Aby bylo splněno čtvrté kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark, nepostačuje, že orgány spolkové země Sársko, která je jediným akcionářem, mají pravomoci v oblasti celkového dohledu a kontroly, což má zajistit efektivní využívání prostředků. Ačkoli Německo uvedlo, že hrazeny jsou pouze náklady vzniklé v důsledku efektivních činností, u nichž existuje schodek, smlouva o odvodu zisku takovéto omezení neobsahuje, nýbrž umožňuje pokrytí veškerých ztrát, které mohou vzniknout. |
| --- | --- |

(213)

Aby bylo splněno čtvrté kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark, nepostačuje, že orgány spolkové země Sársko, která je jediným akcionářem, mají pravomoci v oblasti celkového dohledu a kontroly, což má zajistit efektivní využívání prostředků. Ačkoli Německo uvedlo, že hrazeny jsou pouze náklady vzniklé v důsledku efektivních činností, u nichž existuje schodek, smlouva o odvodu zisku takovéto omezení neobsahuje, nýbrž umožňuje pokrytí veškerých ztrát, které mohou vzniknout.

| (214) | Nepostačuje ani porovnání nákladů letiště Saarbrücken s náklady podniků ve vlastnictví státu, které působí v jiných odvětvích, jelikož z tohoto srovnání nelze vyvodit žádné závěry ohledně efektivnosti provozovatele letiště. Srovnání s ostatními provozovateli letišť nebylo podle Německa provedeno, jelikož se usuzovalo, že regionální letiště jsou natolik odlišná, pokud jde o náklady a příjmy, že by smysluplné srovnání nebylo možné. |
| --- | --- |

(214)

Nepostačuje ani porovnání nákladů letiště Saarbrücken s náklady podniků ve vlastnictví státu, které působí v jiných odvětvích, jelikož z tohoto srovnání nelze vyvodit žádné závěry ohledně efektivnosti provozovatele letiště. Srovnání s ostatními provozovateli letišť nebylo podle Německa provedeno, jelikož se usuzovalo, že regionální letiště jsou natolik odlišná, pokud jde o náklady a příjmy, že by smysluplné srovnání nebylo možné.

| (215) | V konečné analýze proto Německo vychází ze svého hodnocení, že u provozovatele letiště Saarbrücken neexistují žádné známky neefektivity. Německo uvedlo, že Komise v minulosti uznala, že k splnění čtvrtého kritéria stanoveného v rozsudku ve věci Altmark postačuje neexistence známek neefektivity. Komise však podotýká, že rozhodnutí, na něž Německo odkázalo, nebylo v žádném případě založeno výhradně na neexistenci známek neefektivity. V uvedeném případě Komise odkázala na různé důvody zjištění, že čtvrté kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark bylo splněno, a zdůraznila, že odůvodnění je založeno na „specifických faktických a právních překážkách, které se v tomto případě vyskytují“ (51). |
| --- | --- |

(215)

V konečné analýze proto Německo vychází ze svého hodnocení, že u provozovatele letiště Saarbrücken neexistují žádné známky neefektivity. Německo uvedlo, že Komise v minulosti uznala, že k splnění čtvrtého kritéria stanoveného v rozsudku ve věci Altmark postačuje neexistence známek neefektivity. Komise však podotýká, že rozhodnutí, na něž Německo odkázalo, nebylo v žádném případě založeno výhradně na neexistenci známek neefektivity. V uvedeném případě Komise odkázala na různé důvody zjištění, že čtvrté kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark bylo splněno, a zdůraznila, že odůvodnění je založeno na „specifických faktických a právních překážkách, které se v tomto případě vyskytují“ (51).

| (216) | Komise proto konstatuje, že v daném případě není čtvrté kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark splněno. Jelikož čtyři kritéria stanovená v rozsudku ve věci Altmark jsou kumulativní, není proto nutné posoudit splnění ostatních kritérií. |
| --- | --- |

(216)

Komise proto konstatuje, že v daném případě není čtvrté kritérium stanovené v rozsudku ve věci Altmark splněno. Jelikož čtyři kritéria stanovená v rozsudku ve věci Altmark jsou kumulativní, není proto nutné posoudit splnění ostatních kritérií.

Selektivita

| (217) | Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy musí opatření zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“, aby se jednalo o státní podporu. V daném případě Komise uvádí, že veřejné financování zvýhodňuje pouze společnosti FSBesitzG/FSG. Je tudíž jednoznačně selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(217)

Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy musí opatření zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“, aby se jednalo o státní podporu. V daném případě Komise uvádí, že veřejné financování zvýhodňuje pouze společnosti FSBesitzG/FSG. Je tudíž jednoznačně selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (218) | Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží na vnitřním trhu, je nutno mít za to, že tyto podniky jsou dotyčnou podporou ovlivněny (52). Hospodářské výhody, které má provozovatel letiště z dotčeného opatření, posilují jeho hospodářské postavení, neboť provozovatel letiště bude moci zahájit svou činnost, aniž by sám hradil investiční a provozní náklady, které jsou s tímto opatřením neoddělitelně spojené. |
| --- | --- |

(218)

Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží na vnitřním trhu, je nutno mít za to, že tyto podniky jsou dotyčnou podporou ovlivněny (52). Hospodářské výhody, které má provozovatel letiště z dotčeného opatření, posilují jeho hospodářské postavení, neboť provozovatel letiště bude moci zahájit svou činnost, aniž by sám hradil investiční a provozní náklady, které jsou s tímto opatřením neoddělitelně spojené.

| (219) | Podle hodnocení uvedeného v 178. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění představuje provozování letiště hospodářskou činnost. Na straně jedné existuje konkurence mezi letišti, která se snaží přilákat letecké společnosti a s nimi související letecký provoz (přepravu cestujících a nákladu), a na straně druhé existuje konkurence i mezi správci letišť, kteří mohou vzájemně soutěžit o to, aby byli pověřeni správou daného letiště. Zejména v případě nízkonákladových a charterových leteckých společností si konkurují také letiště, která se nenacházejí ve stejné spádové oblasti, či dokonce leží v různých členských státech, a která se snaží tyto letecké společnosti přilákat. |
| --- | --- |

(219)

Podle hodnocení uvedeného v 178. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění představuje provozování letiště hospodářskou činnost. Na straně jedné existuje konkurence mezi letišti, která se snaží přilákat letecké společnosti a s nimi související letecký provoz (přepravu cestujících a nákladu), a na straně druhé existuje konkurence i mezi správci letišť, kteří mohou vzájemně soutěžit o to, aby byli pověřeni správou daného letiště. Zejména v případě nízkonákladových a charterových leteckých společností si konkurují také letiště, která se nenacházejí ve stejné spádové oblasti, či dokonce leží v různých členských státech, a která se snaží tyto letecké společnosti přilákat.

| (220) | Jak je uvedeno v bodě 40 pokynů pro letectví z roku 2005 a opětovně potvrzeno v bodě 45 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, ani malá letiště není možné vyloučit z působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(220)

Jak je uvedeno v bodě 40 pokynů pro letectví z roku 2005 a opětovně potvrzeno v bodě 45 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, ani malá letiště není možné vyloučit z působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (221) | Letiště Saarbrücken v současnosti odbaví přibližně 4 25  000 cestujících ročně a v minulosti odbavovalo až 5 20  000 cestujících ročně. Výhledy, které předložilo Německo, předpokládají, že objem přepravy vzroste až na [...] cestujících v roce 2020. Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, letiště se nachází v bezprostřední blízkosti letiště Zweibrücken (39 km) a ve vzdálenosti dvou hodin jízdy od šesti dalších letišť. Podle údajů poskytnutých Německem pochází přibližně [méně než 14 %] cestujících využívajících letiště Saarbrücken z jiných členských států. Na základě těchto skutečností se Komise domnívá, že veřejné financování společností FSBesitzG/FSG narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a má přinejmenším potenciální dopad na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(221)

Letiště Saarbrücken v současnosti odbaví přibližně 4 25  000 cestujících ročně a v minulosti odbavovalo až 5 20  000 cestujících ročně. Výhledy, které předložilo Německo, předpokládají, že objem přepravy vzroste až na [...] cestujících v roce 2020. Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, letiště se nachází v bezprostřední blízkosti letiště Zweibrücken (39 km) a ve vzdálenosti dvou hodin jízdy od šesti dalších letišť. Podle údajů poskytnutých Německem pochází přibližně [méně než 14 %] cestujících využívajících letiště Saarbrücken z jiných členských států. Na základě těchto skutečností se Komise domnívá, že veřejné financování společností FSBesitzG/FSG narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a má přinejmenším potenciální dopad na obchod mezi členskými státy.

| (222) | Kromě těchto obecných aspektů se Komise rovněž domnívá, že letiště Saarbrücken přímo soutěží nebo přinejmenším soutěžilo s letištěm Zweibrücken. Za prvé je třeba uvést, že společnost TUIFly, dřívější největší zákazník letiště Saarbrücken, se v roce 2007 přemístila do Zweibrückenu. Za druhé, dlouhou dobu (přibližně čtyři roky) byly lety do Berlína nabízeny současně z letiště Zweibrücken (Germanwings) i letiště Saarbrücken (Air Berlin a Luxair), což prokazuje hospodářskou soutěž mezi letišti i leteckými společnostmi (53). |
| --- | --- |

(222)

Kromě těchto obecných aspektů se Komise rovněž domnívá, že letiště Saarbrücken přímo soutěží nebo přinejmenším soutěžilo s letištěm Zweibrücken. Za prvé je třeba uvést, že společnost TUIFly, dřívější největší zákazník letiště Saarbrücken, se v roce 2007 přemístila do Zweibrückenu. Za druhé, dlouhou dobu (přibližně čtyři roky) byly lety do Berlína nabízeny současně z letiště Zweibrücken (Germanwings) i letiště Saarbrücken (Air Berlin a Luxair), což prokazuje hospodářskou soutěž mezi letišti i leteckými společnostmi (53).

| (223) | Kromě těchto ukazatelů hospodářské soutěže mezi letišti Saarbrücken a Zweibrücken existují rovněž důkazy, že navzdory oficiálním informacím Německa, podle nichž se sama uvedená letiště za přímo soutěžící podniky nikdy nepovažovala, se úředníci spolkové země Porýní-Falc jednoznačně domnívali, že mezi nimi hospodářská soutěž existuje. Ve dvou interních poznámkách vlády spolkové země Porýní-Falc z roku 2003 zastávají autoři názor, že v té době nebyla spolupráce mezi letišti Zweibrücken a Saarbrücken možná/žádoucí. V jedné poznámce bylo uvedeno, že přinejmenším do doby, dokud bude na letišti Saarbrücken působit společnost Fraport AG (54), budou vztahy mezi oběma letišti konkurenční (55). V poznámkách je dále uvedeno, že „z pohledu spolkové země Porýní-Falc lze očekávat, že letiště Zweibrücken v této soutěži v dlouhodobém horizontu zvítězí“ (56). Tato prohlášení naznačují, že přinejmenším již v roce 2003 se vztah mezi oběma letišti skutečně považoval za konkurenční. |
| --- | --- |

(223)

Kromě těchto ukazatelů hospodářské soutěže mezi letišti Saarbrücken a Zweibrücken existují rovněž důkazy, že navzdory oficiálním informacím Německa, podle nichž se sama uvedená letiště za přímo soutěžící podniky nikdy nepovažovala, se úředníci spolkové země Porýní-Falc jednoznačně domnívali, že mezi nimi hospodářská soutěž existuje. Ve dvou interních poznámkách vlády spolkové země Porýní-Falc z roku 2003 zastávají autoři názor, že v té době nebyla spolupráce mezi letišti Zweibrücken a Saarbrücken možná/žádoucí. V jedné poznámce bylo uvedeno, že přinejmenším do doby, dokud bude na letišti Saarbrücken působit společnost Fraport AG (54), budou vztahy mezi oběma letišti konkurenční (55). V poznámkách je dále uvedeno, že „z pohledu spolkové země Porýní-Falc lze očekávat, že letiště Zweibrücken v této soutěži v dlouhodobém horizontu zvítězí“ (56). Tato prohlášení naznačují, že přinejmenším již v roce 2003 se vztah mezi oběma letišti skutečně považoval za konkurenční.

| (224) | Německo zastává názor, že podle bodu 39 pokynů pro letectví z roku 2005 veřejná financování poskytnutá malým regionálním letištím „mohou málo narušit hospodářskou činnost nebo ovlivnit obchody tak, že by to bylo v rozporu se společným zájmem“. Německo rovněž uvedlo, že hospodářská soutěž s ostatními letišti je kvůli řadě faktorů, jako je obchodní model, velikost a vzdálenost, omezená. Případné narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu by bylo každopádně minimální. |
| --- | --- |

(224)

Německo zastává názor, že podle bodu 39 pokynů pro letectví z roku 2005 veřejná financování poskytnutá malým regionálním letištím „mohou málo narušit hospodářskou činnost nebo ovlivnit obchody tak, že by to bylo v rozporu se společným zájmem“. Německo rovněž uvedlo, že hospodářská soutěž s ostatními letišti je kvůli řadě faktorů, jako je obchodní model, velikost a vzdálenost, omezená. Případné narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu by bylo každopádně minimální.

| (225) | Komise se však domnívá, že ukazatele popsané v 221. až 223. bodě odůvodnění prokazují existenci přinejmenším potenciálního narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu. Komise zdůrazňuje, že definice státní podpory nevyžaduje, aby bylo narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu značné nebo podstatné, ačkoli se domnívá, že vzhledem k blízkosti letišť Saarbrücken a Zweibrücken a vztahu přímé konkurence (jak bylo uvedeno výše), tak tomu v tomto případě skutečně bylo. |
| --- | --- |

(225)

Komise se však domnívá, že ukazatele popsané v 221. až 223. bodě odůvodnění prokazují existenci přinejmenším potenciálního narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu. Komise zdůrazňuje, že definice státní podpory nevyžaduje, aby bylo narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu značné nebo podstatné, ačkoli se domnívá, že vzhledem k blízkosti letišť Saarbrücken a Zweibrücken a vztahu přímé konkurence (jak bylo uvedeno výše), tak tomu v tomto případě skutečně bylo.

| (226) | Z letiště Saarbrücken jsou provozovány mezinárodní lety do destinací jako Mallorca nebo Ankara či do jiných prázdninových destinací. Dráha v Saarbrückenu je dostatečně dlouhá (2  000 m) a umožňuje leteckým společnostem obsluhovat mezinárodní destinace ve střední vzdálenosti. |
| --- | --- |

(226)

Z letiště Saarbrücken jsou provozovány mezinárodní lety do destinací jako Mallorca nebo Ankara či do jiných prázdninových destinací. Dráha v Saarbrückenu je dostatečně dlouhá (2  000 m) a umožňuje leteckým společnostem obsluhovat mezinárodní destinace ve střední vzdálenosti.

| (227) | Za této situace je třeba mít za to, že veřejné financování poskytnuté společnostem FSBesitzG/FSG mohlo narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod. |
| --- | --- |

(227)

Za této situace je třeba mít za to, že veřejné financování poskytnuté společnostem FSBesitzG/FSG mohlo narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod.

5.1.2.   EXISTUJÍCÍ PODPORA A NOVÁ PODPORA

| (228) | Komise připomíná, že opatření podpory představují existující podporu podle čl. 1 písm. b) bodu v) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (57) tehdy, pokud v době, kdy začala být uskutečňována, nevytvářela podporu a poté se stala podporou následkem vývoje společného trhu bez toho, že by byla členským státem pozměněna. Německo uvedlo, že smlouva o odvodu zisku uzavřená mezi společnostmi FSBesitzG/FSG a vh Saar, která představuje základ pro pokrytí ročního schodku a která se pokládala za státní podporu, byla zavedena v době, kdy veřejné financování letišť nebylo dosud pokládáno za státní podporu, a od té doby se nezměnila. |
| --- | --- |

(228)

Komise připomíná, že opatření podpory představují existující podporu podle čl. 1 písm. b) bodu v) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (57) tehdy, pokud v době, kdy začala být uskutečňována, nevytvářela podporu a poté se stala podporou následkem vývoje společného trhu bez toho, že by byla členským státem pozměněna. Německo uvedlo, že smlouva o odvodu zisku uzavřená mezi společnostmi FSBesitzG/FSG a vh Saar, která představuje základ pro pokrytí ročního schodku a která se pokládala za státní podporu, byla zavedena v době, kdy veřejné financování letišť nebylo dosud pokládáno za státní podporu, a od té doby se nezměnila.

| (229) | Komise připomíná, že z důvodu postupného vývoje tržních sil v odvětví letišť není možné určit přesné datum, od kterého by mělo být provozování letiště nade vši pochybnost považováno za hospodářskou činnost. Jak je uvedeno v 180. bodě odůvodnění, ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) je třeba mít za to, že provozování a výstavba letištní infrastruktury podléhají systému kontroly státní podpory. |
| --- | --- |

(229)

Komise připomíná, že z důvodu postupného vývoje tržních sil v odvětví letišť není možné určit přesné datum, od kterého by mělo být provozování letiště nade vši pochybnost považováno za hospodářskou činnost. Jak je uvedeno v 180. bodě odůvodnění, ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) je třeba mít za to, že provozování a výstavba letištní infrastruktury podléhají systému kontroly státní podpory.

| (230) | Kvůli nejistotě, která panovala před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris, mohly orgány veřejné moci naopak legitimně předpokládat, že financování letištní infrastruktury nepředstavuje státní podporu. Z toho plyne, že finanční opatření uskutečněná před rozsudkem Aéroport de Paris nemůže nyní Komise na základě pravidel státní podpory zpochybnit. |
| --- | --- |

(230)

Kvůli nejistotě, která panovala před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris, mohly orgány veřejné moci naopak legitimně předpokládat, že financování letištní infrastruktury nepředstavuje státní podporu. Z toho plyne, že finanční opatření uskutečněná před rozsudkem Aéroport de Paris nemůže nyní Komise na základě pravidel státní podpory zpochybnit.

| (231) | Opatření státní podpory, která byla ve prospěch provozovatelů letišť provedena před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris, proto v době, kdy byla zavedena, nepředstavovala státní podporu a dne 12. prosince 2000 se stala existující podporou. |
| --- | --- |

(231)

Opatření státní podpory, která byla ve prospěch provozovatelů letišť provedena před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris, proto v době, kdy byla zavedena, nepředstavovala státní podporu a dne 12. prosince 2000 se stala existující podporou.

| (232) | V daném případě byla smlouva o odvodu zisku mezi společnostmi FSBesitzG/FSG a vh Saar (na jejímž základě se uskutečnily jednotlivé kapitálové injekce) uzavřena v roce 1996 a podle Německa se od té doby nezměnila. Lze mít tudíž za to, že od roku 2000 představovalo veřejné financování poskytované každoročně na základě této smlouvy existující podporu. |
| --- | --- |

(232)

V daném případě byla smlouva o odvodu zisku mezi společnostmi FSBesitzG/FSG a vh Saar (na jejímž základě se uskutečnily jednotlivé kapitálové injekce) uzavřena v roce 1996 a podle Německa se od té doby nezměnila. Lze mít tudíž za to, že od roku 2000 představovalo veřejné financování poskytované každoročně na základě této smlouvy existující podporu.

| (233) | Komise se však domnívá, že se dne 1. června 2007 tato existující podpora stala novou podporou. V bodě 83 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 Komise v souladu s nynějším čl. 108 odst. 1 Smlouvy navrhla členským státům příslušná opatření a požádala je, aby uvedly veškeré existující režimy státní podpory, na které se vztahují tyto pokyny, do souladu s pokyny nejpozději do dne 1. června 2007. Členské státy byly vyzvány, aby písemně potvrdily, že tento návrh přijímají. Pokud členský stát nejednal podle tohoto závazku, stala se existující podpora po dni stanoveném v příslušných opatřeních protiprávní podporou, která musí být navrácena. |
| --- | --- |

(233)

Komise se však domnívá, že se dne 1. června 2007 tato existující podpora stala novou podporou. V bodě 83 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 Komise v souladu s nynějším čl. 108 odst. 1 Smlouvy navrhla členským státům příslušná opatření a požádala je, aby uvedly veškeré existující režimy státní podpory, na které se vztahují tyto pokyny, do souladu s pokyny nejpozději do dne 1. června 2007. Členské státy byly vyzvány, aby písemně potvrdily, že tento návrh přijímají. Pokud členský stát nejednal podle tohoto závazku, stala se existující podpora po dni stanoveném v příslušných opatřeních protiprávní podporou, která musí být navrácena.

| (234) | Německo přijalo příslušná opatření dopisem ze dne 30. května 2006. Jelikož smlouva o odvodu zisku stanovila režim podpory, který představoval základ pro opakované platby podpory v průběhu času, muselo Německo zajistit, aby byl režim podpory nejpozději ode dne 1. června 2007 v souladu s pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005. Od tohoto dne již veřejné financování společností FSBesitzG/FSG nepředstavovalo existující podporu. |
| --- | --- |

(234)

Německo přijalo příslušná opatření dopisem ze dne 30. května 2006. Jelikož smlouva o odvodu zisku stanovila režim podpory, který představoval základ pro opakované platby podpory v průběhu času, muselo Německo zajistit, aby byl režim podpory nejpozději ode dne 1. června 2007 v souladu s pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005. Od tohoto dne již veřejné financování společností FSBesitzG/FSG nepředstavovalo existující podporu.

5.1.3.   ZÁVĚR

| (235) | Vzhledem k tvrzením uvedeným v 176. až 225. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že veřejné financování poskytnuté společnostem FSBesitzG/FSG mezi roky 2000 a 2012 ve formě pokrytí ročních ztrát (viz finanční údaje uvedené v tabulkách 3 a 4) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, pokud souviselo s činnostmi nespadajícími do výkonu veřejné správy, a od 1. června 2007 představovalo tudíž novou podporu. |
| --- | --- |

(235)

Vzhledem k tvrzením uvedeným v 176. až 225. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že veřejné financování poskytnuté společnostem FSBesitzG/FSG mezi roky 2000 a 2012 ve formě pokrytí ročních ztrát (viz finanční údaje uvedené v tabulkách 3 a 4) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, pokud souviselo s činnostmi nespadajícími do výkonu veřejné správy, a od 1. června 2007 představovalo tudíž novou podporu.

| (236) | Komise se rovněž domnívá, že zejména vzhledem k tvrzením uvedeným v 203. bodě odůvodnění nepředstavují kapitálové injekce poskytnuté společnosti vh Saar státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jelikož společnost vh Saar veškeré veřejné prostředky, které obdržela, převedla, a sama proto nezískala žádnou hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(236)

Komise se rovněž domnívá, že zejména vzhledem k tvrzením uvedeným v 203. bodě odůvodnění nepředstavují kapitálové injekce poskytnuté společnosti vh Saar státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jelikož společnost vh Saar veškeré veřejné prostředky, které obdržela, převedla, a sama proto nezískala žádnou hospodářskou výhodu.

5.1.4.   ZÁKONNOST PODPORY

| (237) | Podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v oznamovacím řízení přijato konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(237)

Podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v oznamovacím řízení přijato konečné rozhodnutí.

| (238) | Jelikož financování již bylo společnostem FSBesitzG/FSG poskytnuto, má Komise za to, že Německo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 Smlouvy (58) nedodrželo. |
| --- | --- |

(238)

Jelikož financování již bylo společnostem FSBesitzG/FSG poskytnuto, má Komise za to, že Německo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 Smlouvy (58) nedodrželo.

5.1.5.   SLUČITELNOST

5.1.5.1.   
  Použitelnost pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 a 2005

| (239) | V čl. 107 odst. 3 Smlouvy jsou povoleny určité výjimky z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Dotyčnou podporu lze posoudit pouze na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, podle něhož za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“. |
| --- | --- |

(239)

V čl. 107 odst. 3 Smlouvy jsou povoleny určité výjimky z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Dotyčnou podporu lze posoudit pouze na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, podle něhož za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“.

| (240) | V tomto ohledu stanoví příslušný rámec pro posouzení, zda lze podporu letišť prohlásit za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014. |
| --- | --- |

(240)

V tomto ohledu stanoví příslušný rámec pro posouzení, zda lze podporu letišť prohlásit za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014.

| (241) | Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se na protiprávní investiční podpory letišť mělo použít její sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (59). Pokud byla protiprávní investiční podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, bude Komise uplatňovat pravidla slučitelnosti platná v době poskytnutí protiprávní investiční podpory. Komise již 238. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že každoroční krytí ztrát ze strany společnosti vh Saar představuje protiprávní státní podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014. Komise proto na případy týkající se protiprávní investiční podpory poskytnuté letištím přede dnem 4. dubna 2014 uplatní zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 (60). |
| --- | --- |

(241)

Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se na protiprávní investiční podpory letišť mělo použít její sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (59). Pokud byla protiprávní investiční podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, bude Komise uplatňovat pravidla slučitelnosti platná v době poskytnutí protiprávní investiční podpory. Komise již 238. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že každoroční krytí ztrát ze strany společnosti vh Saar představuje protiprávní státní podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014. Komise proto na případy týkající se protiprávní investiční podpory poskytnuté letištím přede dnem 4. dubna 2014 uplatní zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 (60).

| (242) | Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se ustanovení jejího sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory neměla použít na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014. Komise bude místo toho uplatňovat zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 na všechny případy týkající se provozní podpory (podaná oznámení a protiprávní neoznámená podpora) letištím, přestože byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a začátkem přechodného období (61). |
| --- | --- |

(242)

Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se ustanovení jejího sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory neměla použít na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014. Komise bude místo toho uplatňovat zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 na všechny případy týkající se provozní podpory (podaná oznámení a protiprávní neoznámená podpora) letištím, přestože byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a začátkem přechodného období (61).

5.1.5.2.   
  Rozdíl mezi investiční a provozní podporou

| (243) | Vzhledem k ustanovením pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zmíněným v 241. a 242. bodě odůvodnění musí Komise určit, zda dotyčné opatření představuje protiprávní investiční nebo provozní podporu. |
| --- | --- |

(243)

Vzhledem k ustanovením pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zmíněným v 241. a 242. bodě odůvodnění musí Komise určit, zda dotyčné opatření představuje protiprávní investiční nebo provozní podporu.

| (244) | Podle bodu 25 podbodu 18 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je investiční podpora definována jako „podpora na financování investičního majetku, konkrétně na pokrytí schodku financování kapitálových nákladů“. Podle bodu 25 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se může investiční podpora vztahovat jak na předem vyplacenou částku podpory (tj. částku určenou k pokrytí investičních nákladů), tak na podporu ve formě pravidelných splátek (k pokrytí kapitálových nákladů, pokud jde o roční odpisy a náklady na financování). |
| --- | --- |

(244)

Podle bodu 25 podbodu 18 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je investiční podpora definována jako „podpora na financování investičního majetku, konkrétně na pokrytí schodku financování kapitálových nákladů“. Podle bodu 25 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se může investiční podpora vztahovat jak na předem vyplacenou částku podpory (tj. částku určenou k pokrytí investičních nákladů), tak na podporu ve formě pravidelných splátek (k pokrytí kapitálových nákladů, pokud jde o roční odpisy a náklady na financování).

| (245) | Provozní podpora na druhou stranu souvisí s pokrytím všech nebo části provozních nákladů letiště, které jsou definovány jako „výchozí náklady letiště na poskytování provozních služeb, včetně kategorií nákladů, jako jsou náklady na zaměstnance, smluvně sjednané služby, komunikaci, odpady, energii, údržbu, nájem a správu, ovšem vyjma kapitálových nákladů, marketingové podpory nebo jakýchkoli dalších pobídek, které letiště poskytuje leteckým společnostem, a nákladů spadajících do výkonu veřejné správy“ (62). |
| --- | --- |

(245)

Provozní podpora na druhou stranu souvisí s pokrytím všech nebo části provozních nákladů letiště, které jsou definovány jako „výchozí náklady letiště na poskytování provozních služeb, včetně kategorií nákladů, jako jsou náklady na zaměstnance, smluvně sjednané služby, komunikaci, odpady, energii, údržbu, nájem a správu, ovšem vyjma kapitálových nákladů, marketingové podpory nebo jakýchkoli dalších pobídek, které letiště poskytuje leteckým společnostem, a nákladů spadajících do výkonu veřejné správy“ (62).

| (246) | Podle těchto definic lze mít za to, že část každoročních kapitálových injekcí, která byla použita k pokrytí ročních provozních ztrát (63) společností FSBesitzG/FSG, po odečtení nákladů zahrnutých v EBITDA, jež spadají do výkonu veřejné správy (jak bylo uvedeno v 186. až 197. bodě odůvodnění), představuje provozní podporu pro společnosti FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(246)

Podle těchto definic lze mít za to, že část každoročních kapitálových injekcí, která byla použita k pokrytí ročních provozních ztrát (63) společností FSBesitzG/FSG, po odečtení nákladů zahrnutých v EBITDA, jež spadají do výkonu veřejné správy (jak bylo uvedeno v 186. až 197. bodě odůvodnění), představuje provozní podporu pro společnosti FSBesitzG/FSG.

| (247) | Komise bere na vědomí, že společnosti FSBesitzG/FSG obdržely na pokrytí svých ztrát v letech 2000–2012 celkovou částku ve výši přibližně [...]. V uvedeném období činil celkový kumulovaný EBITDA společností FSBesitzG (FSBG)/FSG přibližně –[...]. Od této částky je nutné odečíst náklady spadající do výkonu veřejné správy (64). V tomto kontextu se Komise domnívá, že maximální částka provozní podpory poskytnuté společnostem FSBesitzG/FSG v letech 2000–2012 na základě smlouvy o odvodu zisku činí přibližně [...]. |
| --- | --- |

(247)

Komise bere na vědomí, že společnosti FSBesitzG/FSG obdržely na pokrytí svých ztrát v letech 2000–2012 celkovou částku ve výši přibližně [...]. V uvedeném období činil celkový kumulovaný EBITDA společností FSBesitzG (FSBG)/FSG přibližně –[...]. Od této částky je nutné odečíst náklady spadající do výkonu veřejné správy (64). V tomto kontextu se Komise domnívá, že maximální částka provozní podpory poskytnuté společnostem FSBesitzG/FSG v letech 2000–2012 na základě smlouvy o odvodu zisku činí přibližně [...].

| (248) | Část každoročních kapitálových injekcí, která pokrývá ztráty společností FSBesitzG/FSG, jež nejsou zahrnuty v EBITDA (tj. roční odpisy majetku, náklady na financování a jiné náklady), po odečtení nákladů spadajících do výkonu veřejné správy (jak bylo stanoveno v 186. až 197. bodě odůvodnění), představuje investiční podporu ve prospěch společností FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(248)

Část každoročních kapitálových injekcí, která pokrývá ztráty společností FSBesitzG/FSG, jež nejsou zahrnuty v EBITDA (tj. roční odpisy majetku, náklady na financování a jiné náklady), po odečtení nákladů spadajících do výkonu veřejné správy (jak bylo stanoveno v 186. až 197. bodě odůvodnění), představuje investiční podporu ve prospěch společností FSBesitzG/FSG.

| (249) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 247. a 248. bodě odůvodnění lze vyvodit závěr, že maximální částka investiční podpory činí přibližně [...] (65). |
| --- | --- |

(249)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 247. a 248. bodě odůvodnění lze vyvodit závěr, že maximální částka investiční podpory činí přibližně [...] (65).

5.1.5.3.   
  Investiční podpora

| (250) | Podle bodu 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 musí Komise posoudit, zda jsou splněny kumulativní podmínky stanovené v písmenech a) až e):






  a) | výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost ...); |
| --- | --- | --- |

(250)

Podle bodu 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 musí Komise posoudit, zda jsou splněny kumulativní podmínky stanovené v písmenech a) až e):

a)

výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost ...);

| b) | infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli; |
| --- | --- |

b)

infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli;

| c) | infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur; |
| --- | --- |

c)

infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur;

| d) | přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně a |
| --- | --- |

d)

přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně a

| e) | rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie. |
| --- | --- |

e)

rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie.

| (251) | Státní podpora letišť musí mít mimoto stejně jako jakékoli jiné opatření státní podpory motivační účinek a měla by být nezbytná a přiměřená sledovanému legitimnímu cíli, aby byla slučitelná. |
| --- | --- |

(251)

Státní podpora letišť musí mít mimoto stejně jako jakékoli jiné opatření státní podpory motivační účinek a měla by být nezbytná a přiměřená sledovanému legitimnímu cíli, aby byla slučitelná.

Výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost ...)

| (252) | Předmětná opatření investiční podpory měla financovat výstavbu nového terminálu s kapacitou 7 00  000 cestujících, jelikož starý terminál (s kapacitou 3 90  000 cestujících) byl již několik let před zahájením stavebních prací přetížen. Investiční podpora byla mimoto využita k financování řady opatření, která letišti pomohla přizpůsobit se současným požadavkům na moderní letištní infrastrukturu v zájmu zachování jeho plné funkčnosti. |
| --- | --- |

(252)

Předmětná opatření investiční podpory měla financovat výstavbu nového terminálu s kapacitou 7 00  000 cestujících, jelikož starý terminál (s kapacitou 3 90  000 cestujících) byl již několik let před zahájením stavebních prací přetížen. Investiční podpora byla mimoto využita k financování řady opatření, která letišti pomohla přizpůsobit se současným požadavkům na moderní letištní infrastrukturu v zájmu zachování jeho plné funkčnosti.

| (253) | Podle Německa bylo hlavním cílem financování infrastruktury na letišti Saarbrücken zlepšení přístupnosti regionu z hlediska letecké dopravy, a to odlehčením dopravního zatížení na letišti, a tudíž podpora regionálního rozvoje. |
| --- | --- |

(253)

Podle Německa bylo hlavním cílem financování infrastruktury na letišti Saarbrücken zlepšení přístupnosti regionu z hlediska letecké dopravy, a to odlehčením dopravního zatížení na letišti, a tudíž podpora regionálního rozvoje.

| (254) | Letiště Saarbrücken má pro rozvoj regionu zásadní význam, a to vzhledem k probíhající strukturální přeměně regionu a jeho přechodu od těžebního a ocelářského průmyslu na region zaměřený na technologie a služby, pro nějž je nezbytné dobré spojení s hlavními německými obchodními centry. Letiště Saarbrücken uspokojuje rovněž potřeby regionu v oblasti propojení, zejména s ohledem na rozvoj výzkumných a vzdělávacích institucí. Obchodní profil letiště Saarbrücken odpovídá těmto regionálním potřebám a zajišťuje náležitě rozvinutou a pohodlnou infrastrukturu pro řadu pravidelných letů do hlavních obchodních center v Německu (Berlín, Hamburk a v minulosti též Mnichov). |
| --- | --- |

(254)

Letiště Saarbrücken má pro rozvoj regionu zásadní význam, a to vzhledem k probíhající strukturální přeměně regionu a jeho přechodu od těžebního a ocelářského průmyslu na region zaměřený na technologie a služby, pro nějž je nezbytné dobré spojení s hlavními německými obchodními centry. Letiště Saarbrücken uspokojuje rovněž potřeby regionu v oblasti propojení, zejména s ohledem na rozvoj výzkumných a vzdělávacích institucí. Obchodní profil letiště Saarbrücken odpovídá těmto regionálním potřebám a zajišťuje náležitě rozvinutou a pohodlnou infrastrukturu pro řadu pravidelných letů do hlavních obchodních center v Německu (Berlín, Hamburk a v minulosti též Mnichov).

| (255) | Komise uvádí, že vzhledem k blízkosti letišť Saarbrücken a Zweibrücken může případná duplikace letištní infrastruktury hovořit proti zjištění, že výstavba a provozování infrastruktury v Saarbrückenu odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu. Komise však bere na vědomí, že až do roku 2006 nenabízelo letiště Zweibrücken letištní služby pro komerční leteckou dopravu (66), takže letiště Saarbrücken bylo jediným letištěm zajišťujícím v regionu letecké dopravní spojení. Po roce 2006, kdy letiště Zweibrücken vstoupilo na trh komerční letecké dopravy, to v zásadě znamenalo duplikaci infrastruktury v Saarbrückenu (67); současně však nelze dospět k závěru, že vstup letiště Zweibrücken na trh náhle změnil veřejné financování poskytované již existujícímu letišti Saarbrücken na financování duplicitní infrastruktury. |
| --- | --- |

(255)

Komise uvádí, že vzhledem k blízkosti letišť Saarbrücken a Zweibrücken může případná duplikace letištní infrastruktury hovořit proti zjištění, že výstavba a provozování infrastruktury v Saarbrückenu odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu. Komise však bere na vědomí, že až do roku 2006 nenabízelo letiště Zweibrücken letištní služby pro komerční leteckou dopravu (66), takže letiště Saarbrücken bylo jediným letištěm zajišťujícím v regionu letecké dopravní spojení. Po roce 2006, kdy letiště Zweibrücken vstoupilo na trh komerční letecké dopravy, to v zásadě znamenalo duplikaci infrastruktury v Saarbrückenu (67); současně však nelze dospět k závěru, že vstup letiště Zweibrücken na trh náhle změnil veřejné financování poskytované již existujícímu letišti Saarbrücken na financování duplicitní infrastruktury.

| (256) | Komise proto vyvozuje závěr, že výstavba a provozování infrastruktury na letišti Saarbrücken odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu. |
| --- | --- |

(256)

Komise proto vyvozuje závěr, že výstavba a provozování infrastruktury na letišti Saarbrücken odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu.

Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

| (257) | Investiční podpora pro letiště Saarbrücken musí být nutná a úměrná sledovanému cíli. Důležitým aspektem v této souvislosti je skutečnost, zda investice nepředstavuje duplikaci existující neziskové infrastruktury. |
| --- | --- |

(257)

Investiční podpora pro letiště Saarbrücken musí být nutná a úměrná sledovanému cíli. Důležitým aspektem v této souvislosti je skutečnost, zda investice nepředstavuje duplikaci existující neziskové infrastruktury.

| (258) | Komise za prvé uvádí, že nový terminál zvyšující roční kapacitu letiště z 3 90  000 cestujících na 7 00  000 cestujících byl vybudován v roce 2000. Roční kapacita starého terminálu byla poprvé překročena v roce 1996 a objem přepravy se trvale zvyšoval až do roku 2000, kdy dosáhl 4 84  566 cestujících. V období od roku 1996 do roku 2000 byl starý terminál často přetížen, zejména v letním období, což vedlo k dlouhým dobám čekání, přeplněným prostorám pro cestující nebo k tomu, že cestující čekali před terminálem. Starý terminál mimoto již nesplňoval bezpečnostní požadavky. Nový terminál je vybaven novým bezpečnostním systémem. V období 2009–2010 byla provedena dodatečná bezpečnostní opatření týkající se dráhy a bezpečnostních zón, došlo zejména k úpravě umístění světel v zájmu lepších signálů pro piloty, byla nainstalována ochranná návěstidla a konstrukce dráhy byla přizpůsobena potřebám moderních letadel. Byla provedena rovněž údržba dráhy, aby se zamezilo poškození letadel, která letiště využívají. Komise se proto domnívá, že investice do infrastruktury byly nutné k přizpůsobení se rostoucímu počtu cestujících a rovněž k splnění stávajících požadavků na moderní letištní infrastrukturu. Letiště mohlo zajistit propojení a rozvoj regionu pouze s vybudovanou infrastrukturou. |
| --- | --- |

(258)

Komise za prvé uvádí, že nový terminál zvyšující roční kapacitu letiště z 3 90  000 cestujících na 7 00  000 cestujících byl vybudován v roce 2000. Roční kapacita starého terminálu byla poprvé překročena v roce 1996 a objem přepravy se trvale zvyšoval až do roku 2000, kdy dosáhl 4 84  566 cestujících. V období od roku 1996 do roku 2000 byl starý terminál často přetížen, zejména v letním období, což vedlo k dlouhým dobám čekání, přeplněným prostorám pro cestující nebo k tomu, že cestující čekali před terminálem. Starý terminál mimoto již nesplňoval bezpečnostní požadavky. Nový terminál je vybaven novým bezpečnostním systémem. V období 2009–2010 byla provedena dodatečná bezpečnostní opatření týkající se dráhy a bezpečnostních zón, došlo zejména k úpravě umístění světel v zájmu lepších signálů pro piloty, byla nainstalována ochranná návěstidla a konstrukce dráhy byla přizpůsobena potřebám moderních letadel. Byla provedena rovněž údržba dráhy, aby se zamezilo poškození letadel, která letiště využívají. Komise se proto domnívá, že investice do infrastruktury byly nutné k přizpůsobení se rostoucímu počtu cestujících a rovněž k splnění stávajících požadavků na moderní letištní infrastrukturu. Letiště mohlo zajistit propojení a rozvoj regionu pouze s vybudovanou infrastrukturou.

| (259) | Nová investice nepředstavovala za druhé duplikaci existující neziskové infrastruktury, jelikož se tři nejbližší letiště, tj. Lucemburk (121 km od Saarbrückenu), Metz-Nancy-Lorraine (96 km od Saarbrückenu) a Frankfurt-Hahn (128 km od Saarbrückenu), nenacházejí ve stejné spádové oblasti a používají obchodní modely, jež se podstatně liší od modelu letiště Saarbrücken. Letiště Saarbrücken nabízí především pravidelné lety spojující Saarbrücken s hlavními německými obchodními centry (Berlín, Hamburk a v minulosti též Mnichov) a řadou prázdninových destinací. Letiště Lucemburk nabízí zejména pravidelné lety do evropských hlavních měst, letiště Metz-Nancy-Lorraine se zaměřuje na pravidelné lety do francouzských měst a destinací v severní Africe a obchodní model letiště Frankfurt-Hahn je založen na nízkonákladových dopravcích, kteří nabízejí lety do řady prázdninových destinací, žádný z nich však nezajišťuje přepravu do jiných německých měst, a na letecké nákladní dopravě. |
| --- | --- |

(259)

Nová investice nepředstavovala za druhé duplikaci existující neziskové infrastruktury, jelikož se tři nejbližší letiště, tj. Lucemburk (121 km od Saarbrückenu), Metz-Nancy-Lorraine (96 km od Saarbrückenu) a Frankfurt-Hahn (128 km od Saarbrückenu), nenacházejí ve stejné spádové oblasti a používají obchodní modely, jež se podstatně liší od modelu letiště Saarbrücken. Letiště Saarbrücken nabízí především pravidelné lety spojující Saarbrücken s hlavními německými obchodními centry (Berlín, Hamburk a v minulosti též Mnichov) a řadou prázdninových destinací. Letiště Lucemburk nabízí zejména pravidelné lety do evropských hlavních měst, letiště Metz-Nancy-Lorraine se zaměřuje na pravidelné lety do francouzských měst a destinací v severní Africe a obchodní model letiště Frankfurt-Hahn je založen na nízkonákladových dopravcích, kteří nabízejí lety do řady prázdninových destinací, žádný z nich však nezajišťuje přepravu do jiných německých měst, a na letecké nákladní dopravě.

| (260) | Jedinou duplikaci infrastruktury lze zaznamenat mezi letišti Saarbrücken a Zweibrücken (39 km od Saarbrückenu). Je však třeba uvést, že letiště Saarbrücken je zavedené letiště, které se rozhodlo investovat do nového terminálu s cílem odlehčit dopravní zatížení u existujícího starého terminálu v době, kdy počet cestujících neustále rostl a letiště Zweibrücken dosud neposkytovalo letištní služby pro komerční leteckou dopravu (68). Investiční rozhodnutí letiště Saarbrücken bylo odůvodněné z ekonomického hlediska a bylo nutné k zajištění propojení regionu. Duplikaci dostupné infrastruktury lze proto přičíst spíše letišti Zweibrücken v době, kdy bylo rozhodnuto o jeho přeměně z vojenského letiště na komerční letiště (69). |
| --- | --- |

(260)

Jedinou duplikaci infrastruktury lze zaznamenat mezi letišti Saarbrücken a Zweibrücken (39 km od Saarbrückenu). Je však třeba uvést, že letiště Saarbrücken je zavedené letiště, které se rozhodlo investovat do nového terminálu s cílem odlehčit dopravní zatížení u existujícího starého terminálu v době, kdy počet cestujících neustále rostl a letiště Zweibrücken dosud neposkytovalo letištní služby pro komerční leteckou dopravu (68). Investiční rozhodnutí letiště Saarbrücken bylo odůvodněné z ekonomického hlediska a bylo nutné k zajištění propojení regionu. Duplikaci dostupné infrastruktury lze proto přičíst spíše letišti Zweibrücken v době, kdy bylo rozhodnuto o jeho přeměně z vojenského letiště na komerční letiště (69).

| (261) | Nezbytnost a přiměřenost investiční podpory pro letiště Saarbrücken proto vyplývá z přetížení a rovněž z potřeby uspokojit stávající požadavky na moderní letištní infrastrukturu. Vybudovaná infrastruktura byla nezbytná, aby mohlo letiště zajistit propojení a rozvoj regionu. Komise proto vyvozuje závěr, že dotyčná infrastruktura je nutná a úměrná sledovaným cílům. |
| --- | --- |

(261)

Nezbytnost a přiměřenost investiční podpory pro letiště Saarbrücken proto vyplývá z přetížení a rovněž z potřeby uspokojit stávající požadavky na moderní letištní infrastrukturu. Vybudovaná infrastruktura byla nezbytná, aby mohlo letiště zajistit propojení a rozvoj regionu. Komise proto vyvozuje závěr, že dotyčná infrastruktura je nutná a úměrná sledovaným cílům.

Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur

| (262) | Po období značného růstu byla letecká doprava v Německu a v Evropě v posledních letech nepříznivě ovlivněna hospodářskou a finanční krizí v roce 2009, která měla za následek snížení objemu osobní letecké dopravy v Německu v roce 2009 o 4,6 %, takže tento rok byl pro leteckou dopravu jedním z nejhorších. Celková růstová tendence v odvětví letecké dopravy se však nezastavila, pouze zpomalila. Od června 2010 se měsíční tempa růstu objemu osobní letecké dopravy v Německu zvýšila a byla o 7 % vyšší než měsíční tempa růstu v předchozím roce. V úvahu je třeba vzít i skutečnost, že podle odhadů zaznamenává Německo od roku 2009 silný hospodářský růst přibližně o 3 % ročně. Tempo růstu trhu letecké dopravy je obvykle vyšší než celkový hospodářský růst (70). |
| --- | --- |

(262)

Po období značného růstu byla letecká doprava v Německu a v Evropě v posledních letech nepříznivě ovlivněna hospodářskou a finanční krizí v roce 2009, která měla za následek snížení objemu osobní letecké dopravy v Německu v roce 2009 o 4,6 %, takže tento rok byl pro leteckou dopravu jedním z nejhorších. Celková růstová tendence v odvětví letecké dopravy se však nezastavila, pouze zpomalila. Od června 2010 se měsíční tempa růstu objemu osobní letecké dopravy v Německu zvýšila a byla o 7 % vyšší než měsíční tempa růstu v předchozím roce. V úvahu je třeba vzít i skutečnost, že podle odhadů zaznamenává Německo od roku 2009 silný hospodářský růst přibližně o 3 % ročně. Tempo růstu trhu letecké dopravy je obvykle vyšší než celkový hospodářský růst (70).

| (263) | Dostatečné střednědobé používání nového terminálu na letišti Saarbrücken potvrzuje skutečnost, že roční počet cestujících značně převyšuje horní mez (tj. 3 90  000 cestujících) kapacity starého terminálu. K prudkému poklesu počtu cestujících došlo pouze v roce 2007, což se časově shodovalo s významným nárůstem počtu cestujících na letišti Zweibrücken. To vysvětluje skutečnost, že v roce 2007 odešla letecká společnost Hapag Lloyd/TUIFly z letiště Saarbrücken a začala provozovat činnost z letiště Zweibrücken. K podstatné změně situace došlo v roce 2008, kdy letiště Saarbrücken zaznamenalo absolutně nejvyšší počet cestujících, a to 5 18  288. Kvůli finanční krizi v Německu se tuto úroveň nepodařilo podle Německa v následujících letech zachovat (71). |
| --- | --- |

(263)

Dostatečné střednědobé používání nového terminálu na letišti Saarbrücken potvrzuje skutečnost, že roční počet cestujících značně převyšuje horní mez (tj. 3 90  000 cestujících) kapacity starého terminálu. K prudkému poklesu počtu cestujících došlo pouze v roce 2007, což se časově shodovalo s významným nárůstem počtu cestujících na letišti Zweibrücken. To vysvětluje skutečnost, že v roce 2007 odešla letecká společnost Hapag Lloyd/TUIFly z letiště Saarbrücken a začala provozovat činnost z letiště Zweibrücken. K podstatné změně situace došlo v roce 2008, kdy letiště Saarbrücken zaznamenalo absolutně nejvyšší počet cestujících, a to 5 18  288. Kvůli finanční krizi v Německu se tuto úroveň nepodařilo podle Německa v následujících letech zachovat (71).

| (264) | Celková měsíční kapacita letiště Saarbrücken činí [...] cestujících. Nejpozději od roku 2005 je tato kapacita plně využita, či v letních měsících (červenec až září) dokonce překročena (72). Lze proto vyvodit závěr, že letiště Saarbrücken již nyní využívá novou kapacitu ve velké míře a že perspektivy střednědobého používání kapacity jsou dostatečné. |
| --- | --- |

(264)

Celková měsíční kapacita letiště Saarbrücken činí [...] cestujících. Nejpozději od roku 2005 je tato kapacita plně využita, či v letních měsících (červenec až září) dokonce překročena (72). Lze proto vyvodit závěr, že letiště Saarbrücken již nyní využívá novou kapacitu ve velké míře a že perspektivy střednědobého používání kapacity jsou dostatečné.

Přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně

| (265) | Podle informací poskytnutých Německem (73) byl přístup k infrastruktuře vždy otevřen všem potenciálním uživatelům bez jakékoli neodůvodněné hospodářské diskriminace. |
| --- | --- |

(265)

Podle informací poskytnutých Německem (73) byl přístup k infrastruktuře vždy otevřen všem potenciálním uživatelům bez jakékoli neodůvodněné hospodářské diskriminace.

Rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie

| (266) | Podle bodu 39 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 mohou kategorie letišť poskytnout informace o tom, do jaké míry jsou letiště mezi sebou v hospodářské soutěži, a tedy do jaké míry může mít veřejné financování poskytnuté letišti vliv na narušení hospodářské soutěže. Ačkoli podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 může veřejné financování poskytnuté malým regionálním letištím (kategorie D) málo narušit hospodářskou činnost nebo ovlivnit obchody tak, že by to bylo v rozporu se společným zájmem, toto se nezakládá na předpokladu ani to nenaznačuje, že narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu je vyloučeno. |
| --- | --- |

(266)

Podle bodu 39 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 mohou kategorie letišť poskytnout informace o tom, do jaké míry jsou letiště mezi sebou v hospodářské soutěži, a tedy do jaké míry může mít veřejné financování poskytnuté letišti vliv na narušení hospodářské soutěže. Ačkoli podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 může veřejné financování poskytnuté malým regionálním letištím (kategorie D) málo narušit hospodářskou činnost nebo ovlivnit obchody tak, že by to bylo v rozporu se společným zájmem, toto se nezakládá na předpokladu ani to nenaznačuje, že narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu je vyloučeno.

| (267) | Roční kapacita starého terminálu na letišti Saarbrücken činila 3 90  000 cestujících. Po výstavbě nového terminálu se roční kapacita letiště zvýšila na 7 00  000 cestujících. S touto kapacitou spadá letiště do kategorie D „malá regionální letiště“, jak jsou vymezena v bodě 15 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Od roku 2000 je roční objem osobní přepravy na letišti Saarbrücken stálý ve výši přibližně 5 00  000 cestujících, což představuje polovinu počtu cestujících stanoveného jako horní mez v případě malého regionálního letiště. Letiště Saarbrücken je mimoto typické regionálně orientované letiště, což se projevuje ve skutečnosti, že značný počet cestujících využívajících toto letiště pochází ze Sárska. Počet cestujících z pohraničních oblastí Francie a Lucemburska je omezený a představuje [méně než 14 %] ([...] z Francie a [...] z Lucemburska) (74). |
| --- | --- |

(267)

Roční kapacita starého terminálu na letišti Saarbrücken činila 3 90  000 cestujících. Po výstavbě nového terminálu se roční kapacita letiště zvýšila na 7 00  000 cestujících. S touto kapacitou spadá letiště do kategorie D „malá regionální letiště“, jak jsou vymezena v bodě 15 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Od roku 2000 je roční objem osobní přepravy na letišti Saarbrücken stálý ve výši přibližně 5 00  000 cestujících, což představuje polovinu počtu cestujících stanoveného jako horní mez v případě malého regionálního letiště. Letiště Saarbrücken je mimoto typické regionálně orientované letiště, což se projevuje ve skutečnosti, že značný počet cestujících využívajících toto letiště pochází ze Sárska. Počet cestujících z pohraničních oblastí Francie a Lucemburska je omezený a představuje [méně než 14 %] ([...] z Francie a [...] z Lucemburska) (74).

| (268) | Vzhledem ke koncepci spádové oblasti vymezené jako oblast do vzdálenosti 100 km a 60 minut cestovní doby lze předpokládat, že se tři letiště nejblíže Saarbrückenu, tj. letiště Lucemburk (121 km od Saarbrückenu), letiště Metz-Nancy-Lorraine (97 km od Saarbrückenu) a letiště Frankfurt-Hahn (128 km od Saarbrückenu), nenacházejí ve stejné spádové oblasti. Tato letiště rovněž používají obchodní modely, jež se značně liší od modelu letiště Saarbrücken. |
| --- | --- |

(268)

Vzhledem ke koncepci spádové oblasti vymezené jako oblast do vzdálenosti 100 km a 60 minut cestovní doby lze předpokládat, že se tři letiště nejblíže Saarbrückenu, tj. letiště Lucemburk (121 km od Saarbrückenu), letiště Metz-Nancy-Lorraine (97 km od Saarbrückenu) a letiště Frankfurt-Hahn (128 km od Saarbrückenu), nenacházejí ve stejné spádové oblasti. Tato letiště rovněž používají obchodní modely, jež se značně liší od modelu letiště Saarbrücken.

| (269) | Pokud jde o letiště Lucemburk, obchodní modely letiště Lucemburk a Saarbrücken jsou odlišné. Letiště Lucemburk je s přibližně 1,5 milionem cestujících podstatně větší než letiště Saarbrücken. Toto letiště nabízí rozmanité pravidelné a charterové lety do evropských hlavních měst. Volba destinací odpovídá do značné míry potřebám zaměstnanců finančních a mezinárodních institucí, které se v Lucemburku nacházejí. Letiště Saarbrücken nabízí naopak především pravidelné lety do řady německých měst, která se pokládají za německá obchodní centra (Berlín, Hamburk, Mnichov), a do řady prázdninových destinací. |
| --- | --- |

(269)

Pokud jde o letiště Lucemburk, obchodní modely letiště Lucemburk a Saarbrücken jsou odlišné. Letiště Lucemburk je s přibližně 1,5 milionem cestujících podstatně větší než letiště Saarbrücken. Toto letiště nabízí rozmanité pravidelné a charterové lety do evropských hlavních měst. Volba destinací odpovídá do značné míry potřebám zaměstnanců finančních a mezinárodních institucí, které se v Lucemburku nacházejí. Letiště Saarbrücken nabízí naopak především pravidelné lety do řady německých měst, která se pokládají za německá obchodní centra (Berlín, Hamburk, Mnichov), a do řady prázdninových destinací.

| (270) | Pokud jde o letiště Metz-Nancy-Lorraine, lze uvést, že mezi lety nabízenými tímto letištěm a letištěm Saarbrücken může sotva existovat překrývání, jelikož letiště Metz-Nancy-Lorraine nabízí především pravidelné lety do francouzských měst a charterové lety do severní Afriky. |
| --- | --- |

(270)

Pokud jde o letiště Metz-Nancy-Lorraine, lze uvést, že mezi lety nabízenými tímto letištěm a letištěm Saarbrücken může sotva existovat překrývání, jelikož letiště Metz-Nancy-Lorraine nabízí především pravidelné lety do francouzských měst a charterové lety do severní Afriky.

| (271) | Z velké části lze vyloučit i narušení hospodářské soutěže mezi letišti Saarbrücken a Frankfurt-Hahn, a to již jen kvůli vzdálenosti mezi oběma letišti, která činí 2 hodiny cestovní doby. Na letišti Frankfurt-Hahn mimoto působí především nízkonákladoví dopravci (Ryanair) a důležitý prvek jeho obchodního modelu představuje nákladní doprava, zatímco letiště Saarbrücken nabízí především pravidelné lety do německých destinací a nákladní letecká doprava je na tomto letišti omezená. |
| --- | --- |

(271)

Z velké části lze vyloučit i narušení hospodářské soutěže mezi letišti Saarbrücken a Frankfurt-Hahn, a to již jen kvůli vzdálenosti mezi oběma letišti, která činí 2 hodiny cestovní doby. Na letišti Frankfurt-Hahn mimoto působí především nízkonákladoví dopravci (Ryanair) a důležitý prvek jeho obchodního modelu představuje nákladní doprava, zatímco letiště Saarbrücken nabízí především pravidelné lety do německých destinací a nákladní letecká doprava je na tomto letišti omezená.

| (272) | Důležitější je konkurenční vztah mezi letišti Saarbrücken a Zweibrücken, a to vzhledem k jejich blízkosti (39 km, tj. 34 minut cestovní doby) a velkému překrývání jejich spádových oblastí. Německo uvedlo, že obě letiště mají rozdílné obchodní modely: letiště Saarbrücken je zavedené letiště (které bylo otevřeno před více než 80 lety) a má dokonalejší infrastrukturu, která cestujícím (s velkým podílem obchodních cestujících) poskytuje větší pohodlí. Letiště nabízí především pravidelné lety do hlavních německých obchodních center a řady prázdninových destinací. Letiště Zweibrücken má méně pohodlnou infrastrukturu a jeho obchodní model je založen na nízkonákladových dopravcích, prázdninových letech a letecké nákladní dopravě. Komise však uvádí, že navzdory skutečnosti, že se obchodní modely obou letišť do jisté míry jeví jako odlišné, je zřejmé, že hlavní oblast podnikání letiště Zweibrücken (prázdninové lety, zejména do destinací Antalya/Palma de Mallorca) je stejná jako v případě letiště Saarbrücken. Je pravdou, že se letiště Saarbrücken jinak soustředí na pravidelné lety do velkých měst, jako je Lucemburk, Berlín a Hamburk. To však nemění skutečnost, že letiště Zweibrücken má (jak se zdá) pouze omezenou oblast činnosti, která není nebo která nemůže být provozována ze Saarbrückenu. |
| --- | --- |

(272)

Důležitější je konkurenční vztah mezi letišti Saarbrücken a Zweibrücken, a to vzhledem k jejich blízkosti (39 km, tj. 34 minut cestovní doby) a velkému překrývání jejich spádových oblastí. Německo uvedlo, že obě letiště mají rozdílné obchodní modely: letiště Saarbrücken je zavedené letiště (které bylo otevřeno před více než 80 lety) a má dokonalejší infrastrukturu, která cestujícím (s velkým podílem obchodních cestujících) poskytuje větší pohodlí. Letiště nabízí především pravidelné lety do hlavních německých obchodních center a řady prázdninových destinací. Letiště Zweibrücken má méně pohodlnou infrastrukturu a jeho obchodní model je založen na nízkonákladových dopravcích, prázdninových letech a letecké nákladní dopravě. Komise však uvádí, že navzdory skutečnosti, že se obchodní modely obou letišť do jisté míry jeví jako odlišné, je zřejmé, že hlavní oblast podnikání letiště Zweibrücken (prázdninové lety, zejména do destinací Antalya/Palma de Mallorca) je stejná jako v případě letiště Saarbrücken. Je pravdou, že se letiště Saarbrücken jinak soustředí na pravidelné lety do velkých měst, jako je Lucemburk, Berlín a Hamburk. To však nemění skutečnost, že letiště Zweibrücken má (jak se zdá) pouze omezenou oblast činnosti, která není nebo která nemůže být provozována ze Saarbrückenu.

| (273) | Mimoto lze uvést, že se značný nárůst počtu cestujících na letišti Zweibrücken v roce 2007 časově shodoval s poměrně prudkým poklesem cestujících na letišti Saarbrücken v témže roce. Zdá se tudíž, že ačkoli se obchodní plány obou letišť do jisté míry doplňují, tato letiště spolu přesto soutěží. |
| --- | --- |

(273)

Mimoto lze uvést, že se značný nárůst počtu cestujících na letišti Zweibrücken v roce 2007 časově shodoval s poměrně prudkým poklesem cestujících na letišti Saarbrücken v témže roce. Zdá se tudíž, že ačkoli se obchodní plány obou letišť do jisté míry doplňují, tato letiště spolu přesto soutěží.

| (274) | Současně je třeba zmínit, že letiště Saarbrücken je zavedené letiště, které existuje více než 80 let. Po výstavbě nového terminálu v roce 2000 se jeho roční kapacita zvýšila z 3 90  000 cestujících na 7 00  000 cestujících. Tuto kapacitu však nebylo nikdy možno plně využít, a to i z toho důvodu, že v roce 2006 začalo poskytovat služby pro komerční osobní leteckou přepravu rovněž letiště Zweibrücken s postupně rostoucími počty cestujících. Vzhledem k historickému vývoji obou letišť (letiště Saarbrücken je součástí německé sítě letišť již více než 80 let), geografické poloze (překrývání spádových oblastí) a volné kapacitě, která byla k dispozici na letišti Saarbrücken v době, kdy letiště Zweibrücken vstoupilo v roce 2006 na trh komerční letecké dopravy, vyvozuje Komise závěr, že zbytečnou duplikaci infrastruktury, která narušuje hospodářskou soutěž, představuje spíše otevření letiště Zweibrücken. |
| --- | --- |

(274)

Současně je třeba zmínit, že letiště Saarbrücken je zavedené letiště, které existuje více než 80 let. Po výstavbě nového terminálu v roce 2000 se jeho roční kapacita zvýšila z 3 90  000 cestujících na 7 00  000 cestujících. Tuto kapacitu však nebylo nikdy možno plně využít, a to i z toho důvodu, že v roce 2006 začalo poskytovat služby pro komerční osobní leteckou přepravu rovněž letiště Zweibrücken s postupně rostoucími počty cestujících. Vzhledem k historickému vývoji obou letišť (letiště Saarbrücken je součástí německé sítě letišť již více než 80 let), geografické poloze (překrývání spádových oblastí) a volné kapacitě, která byla k dispozici na letišti Saarbrücken v době, kdy letiště Zweibrücken vstoupilo v roce 2006 na trh komerční letecké dopravy, vyvozuje Komise závěr, že zbytečnou duplikaci infrastruktury, která narušuje hospodářskou soutěž, představuje spíše otevření letiště Zweibrücken.

| (275) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že investiční podpora poskytnutá letišti Saarbrücken nenarušuje hospodářskou soutěž ani neovlivňuje obchod v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(275)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že investiční podpora poskytnutá letišti Saarbrücken nenarušuje hospodářskou soutěž ani neovlivňuje obchod v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem.

Podpora je nezbytná a přiměřená; motivační účinek

| (276) | Komise musí zjistit, zda státní podpora, která byla poskytnuta letišti Saarbrücken, změnila jednání příjemce, takže ten se podílel na činnosti přispívající k dosažení cíle společného zájmu, která by i) se bez podpory neuskutečnila, nebo ii) by se uskutečnila v omezenějším či jiném rozsahu. Podpora se mimoto považuje za přiměřenou pouze tehdy, nelze-li téhož výsledku dosáhnout s nižší podporou, která hospodářskou soutěž narušuje v menší míře. To znamená, že výše a intenzita podpory musí být omezeny na minimum potřebné k provedení podporované činnosti. |
| --- | --- |

(276)

Komise musí zjistit, zda státní podpora, která byla poskytnuta letišti Saarbrücken, změnila jednání příjemce, takže ten se podílel na činnosti přispívající k dosažení cíle společného zájmu, která by i) se bez podpory neuskutečnila, nebo ii) by se uskutečnila v omezenějším či jiném rozsahu. Podpora se mimoto považuje za přiměřenou pouze tehdy, nelze-li téhož výsledku dosáhnout s nižší podporou, která hospodářskou soutěž narušuje v menší míře. To znamená, že výše a intenzita podpory musí být omezeny na minimum potřebné k provedení podporované činnosti.

| (277) | Podle informací poskytnutých Německem by se bez podpory investice neuskutečnila. Z tabulky 3 vyplývá, že letiště je dosud ztrátové. Lze proto vyvodit závěr, že podpora byla nezbytná k realizaci investic s cílem snížit přetížení letištní infrastruktury a uspokojit stávající požadavky na moderní letištní infrastrukturu. Bez podpory by letiště Saarbrücken neuspokojilo očekávanou poptávku leteckých společností a cestujících ve spádové oblasti; objem hospodářské činnosti letiště by se snížil. Komise se proto domnívá, že dotyčné opatření podpory má motivační účinek a že výše podpory je omezená na minimum potřebné k provedení podporované činnosti, je tudíž přiměřená. |
| --- | --- |

(277)

Podle informací poskytnutých Německem by se bez podpory investice neuskutečnila. Z tabulky 3 vyplývá, že letiště je dosud ztrátové. Lze proto vyvodit závěr, že podpora byla nezbytná k realizaci investic s cílem snížit přetížení letištní infrastruktury a uspokojit stávající požadavky na moderní letištní infrastrukturu. Bez podpory by letiště Saarbrücken neuspokojilo očekávanou poptávku leteckých společností a cestujících ve spádové oblasti; objem hospodářské činnosti letiště by se snížil. Komise se proto domnívá, že dotyčné opatření podpory má motivační účinek a že výše podpory je omezená na minimum potřebné k provedení podporované činnosti, je tudíž přiměřená.

Závěr

| (278) | Komise proto vyvozuje závěr, že investiční podpora poskytnutá letišti Saarbrücken je slučitelná s čl. 107 dost. 3 písm. c) Smlouvy, jelikož splňuje podmínky slučitelnosti stanovené v bodě 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(278)

Komise proto vyvozuje závěr, že investiční podpora poskytnutá letišti Saarbrücken je slučitelná s čl. 107 dost. 3 písm. c) Smlouvy, jelikož splňuje podmínky slučitelnosti stanovené v bodě 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (279) | Komise se rovněž domnívá, že jelikož bylo zjištěno, že státní podpora pro společnosti FSBesitzG/FSG je slučitelná podle oddílu 4.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, není nutné posoudit ostatní důvody možné slučitelnosti, které Německo předložilo. |
| --- | --- |

(279)

Komise se rovněž domnívá, že jelikož bylo zjištěno, že státní podpora pro společnosti FSBesitzG/FSG je slučitelná podle oddílu 4.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, není nutné posoudit ostatní důvody možné slučitelnosti, které Německo předložilo.

5.1.5.4.   
  Provozní podpora

| (280) | V oddíle 5.1.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 jsou stanovena kritéria, která bude Komise používat při posouzení slučitelnosti provozní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Podle bodu 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 bude Komise uplatňovat tato kritéria na všechny případy týkající se provozní podpory letiště, včetně podaných oznámení a protiprávní neoznámené podpory. |
| --- | --- |

(280)

V oddíle 5.1.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 jsou stanovena kritéria, která bude Komise používat při posouzení slučitelnosti provozní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Podle bodu 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 bude Komise uplatňovat tato kritéria na všechny případy týkající se provozní podpory letiště, včetně podaných oznámení a protiprávní neoznámené podpory.

| (281) | Protiprávní provozní podpora poskytnutá přede dnem použitelnosti pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 může být prohlášena za slučitelnou do plné výše nepokrytých provozních nákladů, pokud jsou splněny tyto podmínky (75): |
| --- | --- |

(281)

Protiprávní provozní podpora poskytnutá přede dnem použitelnosti pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 může být prohlášena za slučitelnou do plné výše nepokrytých provozních nákladů, pokud jsou splněny tyto podmínky (75):

| (282) | Kritéria slučitelnosti provozní podpory, kterou lze poskytnout během přechodného období v délce deseti let ode dne zveřejnění pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, jsou tato:






  a) | příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: tato podmínka je splněna mimo jiné tehdy, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů nebo napomáhá regionálnímu rozvoji (76); |
| --- | --- | --- |

(282)

Kritéria slučitelnosti provozní podpory, kterou lze poskytnout během přechodného období v délce deseti let ode dne zveřejnění pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, jsou tato:

a)

příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: tato podmínka je splněna mimo jiné tehdy, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů nebo napomáhá regionálnímu rozvoji (76);

| b) | potřeba státního zásahu: podpora musí být zaměřena na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout (77); |
| --- | --- |

b)

potřeba státního zásahu: podpora musí být zaměřena na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout (77);

| c) | existence motivačního účinku: tato podmínka je splněna, je-li pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem činnosti dotyčného letiště (78); |
| --- | --- |

c)

existence motivačního účinku: tato podmínka je splněna, je-li pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem činnosti dotyčného letiště (78);

| d) | přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum): aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti (79); |
| --- | --- |

d)

přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum): aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti (79);

| e) | zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod (80). |
| --- | --- |

e)

zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod (80).

Provozní podpora přispívá k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (283) | Předmětná provozní podpora, která zahrnuje ztráty společností FSBesitzG/FSG od roku 2000 a odpovídající kapitálové injekce ze strany společnosti vh Saar financované z kapitálových injekcí, jež byly obdrženy od spolkové země Sársko, jak dokládá tabulka 3, měla za cíl zachování přiměřeného objemu činnosti letiště Saarbrücken. |
| --- | --- |

(283)

Předmětná provozní podpora, která zahrnuje ztráty společností FSBesitzG/FSG od roku 2000 a odpovídající kapitálové injekce ze strany společnosti vh Saar financované z kapitálových injekcí, jež byly obdrženy od spolkové země Sársko, jak dokládá tabulka 3, měla za cíl zachování přiměřeného objemu činnosti letiště Saarbrücken.

| (284) | Podle bodu 113 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je provozní podpora letištím považována za podporu, která přispívá k dosažení cíle společného zájmu, pokud zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů, bojuje proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech Unie, nebo napomáhá regionálnímu rozvoji. |
| --- | --- |

(284)

Podle bodu 113 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je provozní podpora letištím považována za podporu, která přispívá k dosažení cíle společného zájmu, pokud zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů, bojuje proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech Unie, nebo napomáhá regionálnímu rozvoji.

| (285) | Jak je objasněno v 235. bodě odůvodnění, provozní podpora pro letiště Saarbrücken přispěla k lepšímu propojení a rozvoji regionu vzhledem k jeho strukturální přeměně z regionu s těžebním a ocelářským průmyslem na region zaměřený na technologie a služby a jeho rozvoji na regionální centrum výzkumu a vzdělávání. Rozvoj letiště Saarbrücken vycházel také ze spolehlivého odhadu objemu osobní přepravy, jelikož větší kapacita letiště je již nyní z velké části plně využita. |
| --- | --- |

(285)

Jak je objasněno v 235. bodě odůvodnění, provozní podpora pro letiště Saarbrücken přispěla k lepšímu propojení a rozvoji regionu vzhledem k jeho strukturální přeměně z regionu s těžebním a ocelářským průmyslem na region zaměřený na technologie a služby a jeho rozvoji na regionální centrum výzkumu a vzdělávání. Rozvoj letiště Saarbrücken vycházel také ze spolehlivého odhadu objemu osobní přepravy, jelikož větší kapacita letiště je již nyní z velké části plně využita.

| (286) | Problematická však může být duplikace letištní infrastruktury na letišti Saarbrücken v důsledku existence obdobné infrastruktury na letišti Zweibrücken. V případě duplikace se v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 v bodě 114 předpokládá, že státní podpora nepřispívá k cíli společného zájmu. Po posouzení sledu událostí týkajících se rozšíření letiště Saarbrücken a přeměny letiště Zweibrücken z vojenského letiště na letiště určené pro civilní leteckou dopravu je jasně patrné, že smlouva o odvodu zisku, na jejímž základě jsou hrazeny ztráty letiště Saarbrücken, byla zavedena v době, kdy letiště Zweibrücken dosud nevstoupilo na trh komerční letecké dopravy a letiště Saarbrücken bylo několik let přetíženo. Tvrzení týkající se duplikace se proto vztahuje spíše na státní podporu, která byla poskytnuta letišti Zweibrücken (81). |
| --- | --- |

(286)

Problematická však může být duplikace letištní infrastruktury na letišti Saarbrücken v důsledku existence obdobné infrastruktury na letišti Zweibrücken. V případě duplikace se v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 v bodě 114 předpokládá, že státní podpora nepřispívá k cíli společného zájmu. Po posouzení sledu událostí týkajících se rozšíření letiště Saarbrücken a přeměny letiště Zweibrücken z vojenského letiště na letiště určené pro civilní leteckou dopravu je jasně patrné, že smlouva o odvodu zisku, na jejímž základě jsou hrazeny ztráty letiště Saarbrücken, byla zavedena v době, kdy letiště Zweibrücken dosud nevstoupilo na trh komerční letecké dopravy a letiště Saarbrücken bylo několik let přetíženo. Tvrzení týkající se duplikace se proto vztahuje spíše na státní podporu, která byla poskytnuta letišti Zweibrücken (81).

| (287) | Komise se tudíž domnívá, že provozní podpora poskytnutá letišti Saarbrücken přispěla k dosažení cíle společného zájmu spočívajícího ve zlepšení propojení a podpoře regionálního rozvoje Sárska, a to provozováním bezpečné dopravní infrastruktury k uspokojení dopravních potřeb tohoto regionu. |
| --- | --- |

(287)

Komise se tudíž domnívá, že provozní podpora poskytnutá letišti Saarbrücken přispěla k dosažení cíle společného zájmu spočívajícího ve zlepšení propojení a podpoře regionálního rozvoje Sárska, a to provozováním bezpečné dopravní infrastruktury k uspokojení dopravních potřeb tohoto regionu.

Potřeba státního zásahu

| (288) | Podle bodu 116 a následujících bodů uvedených v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 se provozní podpora letištím bude považovat za nezbytnou, pokud přináší materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout. V pokynech se rovněž uznává, že potřeba financování provozních nákladů z veřejných zdrojů bude u menších letišť obyčejně úměrně vyšší v důsledku vysokých fixních nákladů a skutečnosti, že letiště s ročním objemem přepravy 2 00  000 až 7 00  000 cestujících zřejmě nejsou schopna pokrýt podstatnou část svých provozních nákladů. |
| --- | --- |

(288)

Podle bodu 116 a následujících bodů uvedených v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 se provozní podpora letištím bude považovat za nezbytnou, pokud přináší materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout. V pokynech se rovněž uznává, že potřeba financování provozních nákladů z veřejných zdrojů bude u menších letišť obyčejně úměrně vyšší v důsledku vysokých fixních nákladů a skutečnosti, že letiště s ročním objemem přepravy 2 00  000 až 7 00  000 cestujících zřejmě nejsou schopna pokrýt podstatnou část svých provozních nákladů.

| (289) | Od výstavby nového terminálu se roční objem přepravy na letišti Saarbrücken ustálil na přibližně 5 00  000 cestujících, což je značně méně než 7 00  000 cestujících, tj. počet stanovený v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 jako horní mez u této kategorie regionálních letišť. Ačkoli kapacita letiště je plně využita nejméně v [...], není letiště schopno vytvářet dostatečné příjmy k hrazení svých provozních nákladů, což je v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 u letišť této velikosti pokládáno za obvyklé. |
| --- | --- |

(289)

Od výstavby nového terminálu se roční objem přepravy na letišti Saarbrücken ustálil na přibližně 5 00  000 cestujících, což je značně méně než 7 00  000 cestujících, tj. počet stanovený v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 jako horní mez u této kategorie regionálních letišť. Ačkoli kapacita letiště je plně využita nejméně v [...], není letiště schopno vytvářet dostatečné příjmy k hrazení svých provozních nákladů, což je v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 u letišť této velikosti pokládáno za obvyklé.

| (290) | Komise se proto domnívá, že provozní podpora pro letiště Saarbrücken je nezbytná. |
| --- | --- |

(290)

Komise se proto domnívá, že provozní podpora pro letiště Saarbrücken je nezbytná.

Vhodnost státní podpory jako nástroje politiky

| (291) | Podle bodu 120 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 by provozní podpora měla být vhodným nástrojem politiky k dosažení zamýšleného cíle nebo řešení problémů, na které je podpora zaměřena. Jelikož letiště Saarbrücken je ztrátové na provozní úrovni, je jediným vhodným nástrojem provozní podpora, která letišti umožňuje zachovat činnosti zajišťující propojení spolkové země Sársko. Ostatní nástroje jako investiční podpora nebo regulační opatření se nejeví jako vhodné k řešení finančních problémů letiště Saarbrücken na provozní úrovni. Komise má tudíž za to, že provozní podpora poskytnutá letišti Saarbrücken představuje vhodný nástroj. |
| --- | --- |

(291)

Podle bodu 120 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 by provozní podpora měla být vhodným nástrojem politiky k dosažení zamýšleného cíle nebo řešení problémů, na které je podpora zaměřena. Jelikož letiště Saarbrücken je ztrátové na provozní úrovni, je jediným vhodným nástrojem provozní podpora, která letišti umožňuje zachovat činnosti zajišťující propojení spolkové země Sársko. Ostatní nástroje jako investiční podpora nebo regulační opatření se nejeví jako vhodné k řešení finančních problémů letiště Saarbrücken na provozní úrovni. Komise má tudíž za to, že provozní podpora poskytnutá letišti Saarbrücken představuje vhodný nástroj.

Existence motivačního účinku a přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum)

| (292) | Podle bodu 124 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má provozní podpora motivační účinek, pokud je pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem hospodářské činnosti dotyčného letiště. |
| --- | --- |

(292)

Podle bodu 124 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má provozní podpora motivační účinek, pokud je pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem hospodářské činnosti dotyčného letiště.

| (293) | Letiště Saarbrücken obdrželo investiční podporu na výstavbu nového terminálu a na zavedení opatření k uspokojení stávajících požadavků na moderní letištní infrastrukturu. To letišti umožnilo uspokojovat potřeby spolkové země Sársko v oblasti propojení a dopravy, jež se z hlediska objemu přepravy v posledních letech ustálily na úrovni 5 00  000 cestujících ročně. Navzdory poměrně stálému počtu cestujících však není letiště schopno hradit své provozní náklady. Bez provozní podpory by letiště nemohlo zachovat stávající objem přepravy a objem jeho hospodářské činnosti by se snížil. Podpora současně nepřesáhla výši nezbytnou k uhrazení provozních ztrát, výše podpory je tudíž omezena na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

(293)

Letiště Saarbrücken obdrželo investiční podporu na výstavbu nového terminálu a na zavedení opatření k uspokojení stávajících požadavků na moderní letištní infrastrukturu. To letišti umožnilo uspokojovat potřeby spolkové země Sársko v oblasti propojení a dopravy, jež se z hlediska objemu přepravy v posledních letech ustálily na úrovni 5 00  000 cestujících ročně. Navzdory poměrně stálému počtu cestujících však není letiště schopno hradit své provozní náklady. Bez provozní podpory by letiště nemohlo zachovat stávající objem přepravy a objem jeho hospodářské činnosti by se snížil. Podpora současně nepřesáhla výši nezbytnou k uhrazení provozních ztrát, výše podpory je tudíž omezena na nezbytné minimum.

| (294) | Komise proto vyvozuje závěr, že provozní podpora letiště Saarbrücken má motivační účinek a je přiměřená. |
| --- | --- |

(294)

Komise proto vyvozuje závěr, že provozní podpora letiště Saarbrücken má motivační účinek a je přiměřená.

Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod

| (295) | Podle bodu 131 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zohlední Komise při posuzování slučitelnosti provozní podpory letišti narušení hospodářské soutěže a účinky na obchod. Známkou možného narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu může být skutečnost, že se letiště nachází ve stejné spádové oblasti jiného letiště s volnou kapacitou. |
| --- | --- |

(295)

Podle bodu 131 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zohlední Komise při posuzování slučitelnosti provozní podpory letišti narušení hospodářské soutěže a účinky na obchod. Známkou možného narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu může být skutečnost, že se letiště nachází ve stejné spádové oblasti jiného letiště s volnou kapacitou.

| (296) | Jak bylo prokázáno v 237. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, lze vzhledem ke koncepci spádové oblasti vymezené jako oblast do vzdálenosti 100 km a 60 minut cestovní doby předpokládat, že se tři letiště nejblíže letišti Saarbrücken, tj. letiště Lucemburk (121 km od Saarbrückenu), letiště Metz-Nancy-Lorraine (96 km od Saarbrückenu) a letiště Frankfurt-Hahn (128 km od Saarbrückenu), nenacházejí ve stejné spádové oblasti a používají obchodní modely, jež se značně liší od modelu letiště Saarbrücken. Letiště Saarbrücken nabízí především pravidelné lety spojující Saarbrücken s hlavními německými obchodními centry (Berlín, Hamburk a v minulosti i Mnichov) a řadou prázdninových destinací. Letiště Lucemburk nabízí zejména pravidelné lety do evropských hlavních měst, letiště Metz-Nancy-Lorraine se zaměřuje na pravidelné lety do francouzských měst a destinací v severní Africe a obchodní model letiště Franfurt–Hahn je založen na nízkonákladových dopravcích a nákladní letecké dopravě. |
| --- | --- |

(296)

Jak bylo prokázáno v 237. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, lze vzhledem ke koncepci spádové oblasti vymezené jako oblast do vzdálenosti 100 km a 60 minut cestovní doby předpokládat, že se tři letiště nejblíže letišti Saarbrücken, tj. letiště Lucemburk (121 km od Saarbrückenu), letiště Metz-Nancy-Lorraine (96 km od Saarbrückenu) a letiště Frankfurt-Hahn (128 km od Saarbrückenu), nenacházejí ve stejné spádové oblasti a používají obchodní modely, jež se značně liší od modelu letiště Saarbrücken. Letiště Saarbrücken nabízí především pravidelné lety spojující Saarbrücken s hlavními německými obchodními centry (Berlín, Hamburk a v minulosti i Mnichov) a řadou prázdninových destinací. Letiště Lucemburk nabízí zejména pravidelné lety do evropských hlavních měst, letiště Metz-Nancy-Lorraine se zaměřuje na pravidelné lety do francouzských měst a destinací v severní Africe a obchodní model letiště Franfurt–Hahn je založen na nízkonákladových dopravcích a nákladní letecké dopravě.

| (297) | Problém duplikace letištní infrastruktury ve stejné spádové oblasti vyvstává pouze s ohledem na letiště Zweibrücken. Jak však bylo objasněno v 252. bodě odůvodnění, vzhledem ke sledu událostí týkajících se rozšíření infrastruktury na letišti Saarbrücken a přeměny letiště Zweibrücken z vojenského letiště na letiště pro civilní leteckou dopravu, což ve spolkové zemi Sársko vytvořilo volnou kapacitu, lze vyvodit závěr, že zbytečnou duplicitní infrastrukturu narušující hospodářskou soutěž vytvořilo letiště Zweibrücken. |
| --- | --- |

(297)

Problém duplikace letištní infrastruktury ve stejné spádové oblasti vyvstává pouze s ohledem na letiště Zweibrücken. Jak však bylo objasněno v 252. bodě odůvodnění, vzhledem ke sledu událostí týkajících se rozšíření infrastruktury na letišti Saarbrücken a přeměny letiště Zweibrücken z vojenského letiště na letiště pro civilní leteckou dopravu, což ve spolkové zemi Sársko vytvořilo volnou kapacitu, lze vyvodit závěr, že zbytečnou duplicitní infrastrukturu narušující hospodářskou soutěž vytvořilo letiště Zweibrücken.

Závěr

| (298) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že provozní podpora poskytnutá letišti Saarbrücken je slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy na základě podmínek slučitelnosti stanovených v oddíle 5.1.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. |
| --- | --- |

(298)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že provozní podpora poskytnutá letišti Saarbrücken je slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy na základě podmínek slučitelnosti stanovených v oddíle 5.1.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

| (299) | Komise se rovněž domnívá, že jelikož bylo zjištěno, že provozní podpora pro společnosti FSBesitzG/FSG je slučitelná podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, není nutné posoudit ostatní důvody možné slučitelnosti, které Německo uvedlo. |
| --- | --- |

(299)

Komise se rovněž domnívá, že jelikož bylo zjištěno, že provozní podpora pro společnosti FSBesitzG/FSG je slučitelná podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, není nutné posoudit ostatní důvody možné slučitelnosti, které Německo uvedlo.

5.2.   PŘEVOD RŮZNÝCH POZEMKŮ NA SPOLEČNOST FSBESITZG

5.2.1.   EXISTENCE PODPORY

| (300) | Z důvodů objasněných v 179. až 182. bodě odůvodnění lze společnost FSBesitzG považovat od roku 2000 za podnik.
  Pokud jde o převody různých pozemků, které byly zmíněny v rozhodnutí o zahájení řízení, pro účely tohoto rozhodnutí jsou podstatné pouze převody, k nimž došlo po roce 2000. Převody před rokem 2000 nezvýhodnily určitý podnik, a proto nepředstavují státní podporu. Co se týká převodů, k nimž došlo po roce 2000, Německo uvedlo, že tyto převody byly nezbytné z bezpečnostních důvodů, a spadají tudíž do výkonu veřejné správy a jsou vyňaty ze systému kontroly státní podpory. Podle názoru Německa spadají převody do oblasti působnosti § 8 Luftsicherheitsgesetz. Ze stejného důvodu, jak bylo uvedeno v 186. až 194. bodě odůvodnění, zastává Komise názor, že opatření podle § 8 Luftsicherheitsgesetz lze v zásadě považovat za činnosti spadající do výkonu veřejné správy. Pokud však převod pozemků osvobodil společnosti FSBesitzG nebo FSG od nákladů, které by musely nést podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz, nejsou převody vyňaty z kontroly podle pravidel Unie pro státní podporu. |
| --- | --- |

(300)

Z důvodů objasněných v 179. až 182. bodě odůvodnění lze společnost FSBesitzG považovat od roku 2000 za podnik.

Pokud jde o převody různých pozemků, které byly zmíněny v rozhodnutí o zahájení řízení, pro účely tohoto rozhodnutí jsou podstatné pouze převody, k nimž došlo po roce 2000. Převody před rokem 2000 nezvýhodnily určitý podnik, a proto nepředstavují státní podporu. Co se týká převodů, k nimž došlo po roce 2000, Německo uvedlo, že tyto převody byly nezbytné z bezpečnostních důvodů, a spadají tudíž do výkonu veřejné správy a jsou vyňaty ze systému kontroly státní podpory. Podle názoru Německa spadají převody do oblasti působnosti § 8 Luftsicherheitsgesetz. Ze stejného důvodu, jak bylo uvedeno v 186. až 194. bodě odůvodnění, zastává Komise názor, že opatření podle § 8 Luftsicherheitsgesetz lze v zásadě považovat za činnosti spadající do výkonu veřejné správy. Pokud však převod pozemků osvobodil společnosti FSBesitzG nebo FSG od nákladů, které by musely nést podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz, nejsou převody vyňaty z kontroly podle pravidel Unie pro státní podporu.

| (301) | Po roce 2000 došlo ke třem převodům, dvěma [...] (2002 a 2003) a jednomu za úplatu (2004). Dotyčné pozemky převedla spolková země Sársko. Komise proto může vyvodit závěr, že převody pozemků na společnost FSBesitzG zahrnují státní prostředky ve formě přímých grantů ze státního rozpočtu, lze je proto přičíst státu. |
| --- | --- |

(301)

Po roce 2000 došlo ke třem převodům, dvěma [...] (2002 a 2003) a jednomu za úplatu (2004). Dotyčné pozemky převedla spolková země Sársko. Komise proto může vyvodit závěr, že převody pozemků na společnost FSBesitzG zahrnují státní prostředky ve formě přímých grantů ze státního rozpočtu, lze je proto přičíst státu.

| (302) | Je třeba mít za to, že dva bezúplatné převody poskytly společnosti FSBesitzG výhodu, kterou by jinak na trhu nezískala. Německo předložilo interní ocenění těchto dvou pozemků, podle něhož by společná tržní hodnota činila přibližně [...]. Třetí pozemek byl prodán za cenu ve výši [...]. Německo předložilo ocenění pozemků, které byly převedeny v roce 2002. Podle tohoto ocenění měly převedené pozemky nacházející se mimo původní oplocení hodnotu ve výši [...]; pozemky v prostorách letiště měly hodnotu [...]. Německo uvedlo, že toto ocenění lze použít rovněž ke stanovení hodnoty pozemku prodaného v roce 2004. Na tomto základě odhadlo Německo hodnotu pozemku prodaného v roce 2004 v době transakce na [...], což se rovná kupní ceně, kterou zaplatila společnost FSBesitzG. Komise v této souvislosti za prvé uvádí, že ocenění, na něž Německo odkazuje, neprovedl nezávislý odborník, nýbrž bylo provedeno interně útvarem sárského Ministerstva financí příslušného pro prodej pozemků. Německo mimoto neobjasnilo, jak dospělo k tomuto závěru. Není zejména jasné, které pozemky se nacházely v prostorách letiště a které mimo ně. Komise proto nemůže vyloučit, že uhrazená cena byla nižší než tržní hodnota, a společnost FSBesitzG tudíž zvýhodnila. Jelikož z těchto tří převodů měla prospěch pouze společnost FSBesitzG, je třeba mít za to, že byly selektivní. Ze stejného důvodu, jak bylo uvedeno v 218. až 225. bodě odůvodnění, mohou převody narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod. Převod těchto tří pozemků proto představoval státní podporu. |
| --- | --- |

(302)

Je třeba mít za to, že dva bezúplatné převody poskytly společnosti FSBesitzG výhodu, kterou by jinak na trhu nezískala. Německo předložilo interní ocenění těchto dvou pozemků, podle něhož by společná tržní hodnota činila přibližně [...]. Třetí pozemek byl prodán za cenu ve výši [...]. Německo předložilo ocenění pozemků, které byly převedeny v roce 2002. Podle tohoto ocenění měly převedené pozemky nacházející se mimo původní oplocení hodnotu ve výši [...]; pozemky v prostorách letiště měly hodnotu [...]. Německo uvedlo, že toto ocenění lze použít rovněž ke stanovení hodnoty pozemku prodaného v roce 2004. Na tomto základě odhadlo Německo hodnotu pozemku prodaného v roce 2004 v době transakce na [...], což se rovná kupní ceně, kterou zaplatila společnost FSBesitzG. Komise v této souvislosti za prvé uvádí, že ocenění, na něž Německo odkazuje, neprovedl nezávislý odborník, nýbrž bylo provedeno interně útvarem sárského Ministerstva financí příslušného pro prodej pozemků. Německo mimoto neobjasnilo, jak dospělo k tomuto závěru. Není zejména jasné, které pozemky se nacházely v prostorách letiště a které mimo ně. Komise proto nemůže vyloučit, že uhrazená cena byla nižší než tržní hodnota, a společnost FSBesitzG tudíž zvýhodnila. Jelikož z těchto tří převodů měla prospěch pouze společnost FSBesitzG, je třeba mít za to, že byly selektivní. Ze stejného důvodu, jak bylo uvedeno v 218. až 225. bodě odůvodnění, mohou převody narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod. Převod těchto tří pozemků proto představoval státní podporu.

| (303) | Komise se rovněž domnívá, že jelikož podpora souvisela s bezúplatným převodem investičního majetku, je nutno ji považovat za investiční podporu. |
| --- | --- |

(303)

Komise se rovněž domnívá, že jelikož podpora souvisela s bezúplatným převodem investičního majetku, je nutno ji považovat za investiční podporu.

5.2.2.   SLUČITELNOST

| (304) | Investiční podpora byla použita k rozšíření bezpečnostních zón na okraji dráhy. Jak je uvedeno v oddíle 5.1.5.3, tato investice se uskutečnila s cílem zachovat plnou funkčnost letiště, a tím podpořit regionální rozvoj. Komise se domnívá, že investiční podpora ve formě převodu pozemků splňuje i všechny ostatní podmínky slučitelnosti podle bodu 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, a to ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny v oddíle 5.1.5.3. Vyvozuje se proto závěr, že investiční podpora ve formě převodu pozemků je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(304)

Investiční podpora byla použita k rozšíření bezpečnostních zón na okraji dráhy. Jak je uvedeno v oddíle 5.1.5.3, tato investice se uskutečnila s cílem zachovat plnou funkčnost letiště, a tím podpořit regionální rozvoj. Komise se domnívá, že investiční podpora ve formě převodu pozemků splňuje i všechny ostatní podmínky slučitelnosti podle bodu 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, a to ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny v oddíle 5.1.5.3. Vyvozuje se proto závěr, že investiční podpora ve formě převodu pozemků je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

5.3.   ZÁRUKY ZA PŮJČKY VE PROSPĚCH SPOLEČNOSTÍ VH SAAR A FSBESITZG

5.3.1.   EXISTENCE PODPORY

| (305) | Komise uvádí, že spolková země Sársko udělila tři záruky za půjčky poskytnuté společnosti FSBesitzG, aniž by obdržela nějakou odměnu. Komise však rovněž poznamenává, že všechny záruky byly uděleny před rokem 2000. Jelikož společnost FSBesitzG lze pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy považovat za podnik teprve od roku 2000, Komise konstatuje, že tyto záruky nezvýhodnily určitý podnik, nepředstavují tudíž státní podporu. |
| --- | --- |

(305)

Komise uvádí, že spolková země Sársko udělila tři záruky za půjčky poskytnuté společnosti FSBesitzG, aniž by obdržela nějakou odměnu. Komise však rovněž poznamenává, že všechny záruky byly uděleny před rokem 2000. Jelikož společnost FSBesitzG lze pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy považovat za podnik teprve od roku 2000, Komise konstatuje, že tyto záruky nezvýhodnily určitý podnik, nepředstavují tudíž státní podporu.

| (306) | Co se týká doporučujících dopisů vydaných společnosti vh Saar, Komise připomíná svůj předchozí závěr uvedený v 203. bodě odůvodnění, že společnost vh Saar používá finanční prostředky, které obdrží, k plnění svých povinností týkajících se financování letiště Saarbrücken. Rovněž půjčky, které společnost vh Saar získala na základě doporučujících dopisů, byly převedeny na letiště Saarbrücken. Lze proto vyvodit závěr, že zvýhodnění obsažené v těchto dopisech nepřineslo společnosti vh Saar žádný prospěch, nýbrž že případná výhoda v nich obsažená byla přenesena na letiště. |
| --- | --- |

(306)

Co se týká doporučujících dopisů vydaných společnosti vh Saar, Komise připomíná svůj předchozí závěr uvedený v 203. bodě odůvodnění, že společnost vh Saar používá finanční prostředky, které obdrží, k plnění svých povinností týkajících se financování letiště Saarbrücken. Rovněž půjčky, které společnost vh Saar získala na základě doporučujících dopisů, byly převedeny na letiště Saarbrücken. Lze proto vyvodit závěr, že zvýhodnění obsažené v těchto dopisech nepřineslo společnosti vh Saar žádný prospěch, nýbrž že případná výhoda v nich obsažená byla přenesena na letiště.

| (307) | Co se týká zvýhodnění letiště, půjčky zajištěné doporučujícími dopisy byly použity k financování investic do infrastruktury. Pokud doporučující dopisy obsahovaly podporu, jednalo se o podporu slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a to z důvodů uvedených v oddíle 5.1.5.3. |
| --- | --- |

(307)

Co se týká zvýhodnění letiště, půjčky zajištěné doporučujícími dopisy byly použity k financování investic do infrastruktury. Pokud doporučující dopisy obsahovaly podporu, jednalo se o podporu slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a to z důvodů uvedených v oddíle 5.1.5.3.

5.4.   NÁJEMNÍ SMLOUVA MEZI SPOLEČNOSTMI FSBESITZG A FSBG

5.4.1.   EXISTENCE PODPORY

| (308) | Komise již v 181. bodě odůvodnění uvedla, že pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy představuje společnost FSBG podnik. Proto je třeba posoudit pouze to, zda nájemní smlouvy společnost FSBG zvýhodnily, zda byla tato výhoda poskytnuta ze státních prostředků a zda narušila hospodářskou soutěž a ovlivnila obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(308)

Komise již v 181. bodě odůvodnění uvedla, že pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy představuje společnost FSBG podnik. Proto je třeba posoudit pouze to, zda nájemní smlouvy společnost FSBG zvýhodnily, zda byla tato výhoda poskytnuta ze státních prostředků a zda narušila hospodářskou soutěž a ovlivnila obchod mezi členskými státy.

Rozlišování mezi existující a novou podporou

| (309) | Komise za prvé uvádí, že je třeba rozlišovat mezi nájemní smlouvou, která byla uzavřena dne 7. července 1997 a platila do 1. července 2006 (dále jen „smlouva z roku 1997“), a smlouvou platnou od 1. července 2006 (dále jen „smlouva z roku 2006“). Jak bylo zdůrazněno výše, výstavba a provozování letiště se do roku 2000 nepokládaly za hospodářskou činnost, takže případný režim podpory zavedený před tímto datem by v případě, že by se pokládal za státní podporu, představoval po tomto dni existující podporu (viz oddíl 5.1.2). Není tudíž nutné blíže prověřit, zda smlouva z roku 1997 (která uváděla pevně stanovené platby ročního nájemného) skutečně představovala podporu, jelikož ta by se každopádně považovala za existující podporu. |
| --- | --- |

(309)

Komise za prvé uvádí, že je třeba rozlišovat mezi nájemní smlouvou, která byla uzavřena dne 7. července 1997 a platila do 1. července 2006 (dále jen „smlouva z roku 1997“), a smlouvou platnou od 1. července 2006 (dále jen „smlouva z roku 2006“). Jak bylo zdůrazněno výše, výstavba a provozování letiště se do roku 2000 nepokládaly za hospodářskou činnost, takže případný režim podpory zavedený před tímto datem by v případě, že by se pokládal za státní podporu, představoval po tomto dni existující podporu (viz oddíl 5.1.2). Není tudíž nutné blíže prověřit, zda smlouva z roku 1997 (která uváděla pevně stanovené platby ročního nájemného) skutečně představovala podporu, jelikož ta by se každopádně považovala za existující podporu.

| (310) | Uzavření nové nájemní smlouvy společností FSBG v roce 2006 se změněnými podmínkami pro stanovení ročního nájemného, jež mělo být hrazeno (zejména zavedení nového prvku ceny, a to převodu určitého procenta ročního zisku společnosti FSBG), nelze na druhou stranu považovat za pouhou „změnu [] čistě formálního či administrativního charakteru, která nemůže ovlivnit hodnocení slučitelnosti opatření se společným trhem“ (82). Smlouvu z roku 2006 nelze tudíž v případě, že by představovala státní podporu, považovat za existující podporu, nýbrž by se jednalo o novou podporu. |
| --- | --- |

(310)

Uzavření nové nájemní smlouvy společností FSBG v roce 2006 se změněnými podmínkami pro stanovení ročního nájemného, jež mělo být hrazeno (zejména zavedení nového prvku ceny, a to převodu určitého procenta ročního zisku společnosti FSBG), nelze na druhou stranu považovat za pouhou „změnu [] čistě formálního či administrativního charakteru, která nemůže ovlivnit hodnocení slučitelnosti opatření se společným trhem“ (82). Smlouvu z roku 2006 nelze tudíž v případě, že by představovala státní podporu, považovat za existující podporu, nýbrž by se jednalo o novou podporu.

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (311) | Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(311)

Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu.

| (312) | Smlouva z roku 2006 byla uzavřena mezi společnostmi FSBesitzG a FSBG. Společnost FSBesitzG zcela vlastnil (nepřímo) stát, který tudíž mohl nad společností vykonávat kontrolu. Sjednání nájemní smlouvy s nájemným nižším než tržní cena by pro tuto společnost a jejího vlastníka, tj. spolkovou zemi Sársko, znamenalo ušlý příjem, a bylo by tudíž financováno ze státních prostředků. Co se týká přičitatelnosti, Komise bere na vědomí, že podle stanov společnosti FSBesitzG jmenuje členy dozorčí rady této společnosti vláda spolkové země Sársko a předsedu jmenuje ministerstvo příslušné pro leteckou dopravu. Uzavření smlouvy z roku 2006 vyžadovalo souhlas dozorčí rady (83), kterou představuje vláda spolkové země Sársko. Komise proto může vyvodit závěr, že opatření lze přičíst státu. |
| --- | --- |

(312)

Smlouva z roku 2006 byla uzavřena mezi společnostmi FSBesitzG a FSBG. Společnost FSBesitzG zcela vlastnil (nepřímo) stát, který tudíž mohl nad společností vykonávat kontrolu. Sjednání nájemní smlouvy s nájemným nižším než tržní cena by pro tuto společnost a jejího vlastníka, tj. spolkovou zemi Sársko, znamenalo ušlý příjem, a bylo by tudíž financováno ze státních prostředků. Co se týká přičitatelnosti, Komise bere na vědomí, že podle stanov společnosti FSBesitzG jmenuje členy dozorčí rady této společnosti vláda spolkové země Sársko a předsedu jmenuje ministerstvo příslušné pro leteckou dopravu. Uzavření smlouvy z roku 2006 vyžadovalo souhlas dozorčí rady (83), kterou představuje vláda spolkové země Sársko. Komise proto může vyvodit závěr, že opatření lze přičíst státu.

Hospodářská výhoda

| (313) | Za účelem zjištění, zda smlouva z roku 2006 poskytla společnosti FSBG hospodářskou výhodu, je nutné porovnat podmínky této smlouvy s podmínkami, které byly u stejného druhu smlouvy obvyklé na trhu v dané době, nebo pokud by to nebylo možné, posoudit, zda by se ziskově orientovaný a tržně jednající hospodářský subjekt zúčastnil takovéto transakce. |
| --- | --- |

(313)

Za účelem zjištění, zda smlouva z roku 2006 poskytla společnosti FSBG hospodářskou výhodu, je nutné porovnat podmínky této smlouvy s podmínkami, které byly u stejného druhu smlouvy obvyklé na trhu v dané době, nebo pokud by to nebylo možné, posoudit, zda by se ziskově orientovaný a tržně jednající hospodářský subjekt zúčastnil takovéto transakce.

| (314) | Německo nepředložilo žádné důkazy prokazující, že smlouva z roku 2006 odpovídala obvyklým tržním podmínkám v té době. Je proto nutno analyzovat, zda by obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt usilující o dosažení přiměřeného zisku smlouvu z roku 2006 uzavřel. |
| --- | --- |

(314)

Německo nepředložilo žádné důkazy prokazující, že smlouva z roku 2006 odpovídala obvyklým tržním podmínkám v té době. Je proto nutno analyzovat, zda by obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt usilující o dosažení přiměřeného zisku smlouvu z roku 2006 uzavřel.

| (315) | Komise podotýká, že společnost FSBesitzG vykazuje trvale ztráty nejméně od roku 2000 (viz tabulka 3). Jelikož nájemní smlouva se společností FSBG byla prakticky jediným zdrojem příjmů (kromě krytí ročních ztrát ze strany společnosti vh Saar), zdá se, že by se rozumný, tržně jednající hospodářský subjekt na místě společnosti FSBesitzG snažil uhradit vlastní náklady z příjmů plynoucích z této nájemní smlouvy. Náklady vynaložené společností FSBesitzG byly vyšší než příjmy plynoucí z pronájmu letiště společnosti FSBG. Rovněž se nezdá, že společnost FSBesitzG usilovala uzavřením smlouvy z roku 2006 o sledování zvláštní strategie vedoucí v dlouhodobém horizontu k dosažení ziskovosti. |
| --- | --- |

(315)

Komise podotýká, že společnost FSBesitzG vykazuje trvale ztráty nejméně od roku 2000 (viz tabulka 3). Jelikož nájemní smlouva se společností FSBG byla prakticky jediným zdrojem příjmů (kromě krytí ročních ztrát ze strany společnosti vh Saar), zdá se, že by se rozumný, tržně jednající hospodářský subjekt na místě společnosti FSBesitzG snažil uhradit vlastní náklady z příjmů plynoucích z této nájemní smlouvy. Náklady vynaložené společností FSBesitzG byly vyšší než příjmy plynoucí z pronájmu letiště společnosti FSBG. Rovněž se nezdá, že společnost FSBesitzG usilovala uzavřením smlouvy z roku 2006 o sledování zvláštní strategie vedoucí v dlouhodobém horizontu k dosažení ziskovosti.

| (316) | Na základě těchto aspektů nelze mít za to, že uzavření smlouvy z roku 2006 bylo v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, a společnost FSBG tudíž zvýhodnilo. |
| --- | --- |

(316)

Na základě těchto aspektů nelze mít za to, že uzavření smlouvy z roku 2006 bylo v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, a společnost FSBG tudíž zvýhodnilo.

Selektivita

| (317) | Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy musí opatření zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“, aby se pokládalo za státní podporu. Jelikož smlouva z roku 2006 zvýhodnila pouze společnost FSBG, lze ji považovat za selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(317)

Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy musí opatření zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“, aby se pokládalo za státní podporu. Jelikož smlouva z roku 2006 zvýhodnila pouze společnost FSBG, lze ji považovat za selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (318) | Opatření mohlo rovněž narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod, a to z důvodů objasněných v oddíle 5.1.1. |
| --- | --- |

(318)

Opatření mohlo rovněž narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod, a to z důvodů objasněných v oddíle 5.1.1.

Závěr

| (319) | Komise proto usuzuje, že smlouva z roku 2006 zahrnovala státní podporu pro společnost FSBG. Tuto podporu je nutno posoudit jako provozní podporu. |
| --- | --- |

(319)

Komise proto usuzuje, že smlouva z roku 2006 zahrnovala státní podporu pro společnost FSBG. Tuto podporu je nutno posoudit jako provozní podporu.

5.4.2.   SLUČITELNOST

| (320) | Jak je popsáno v oddíle 5.1.5.4, provozní podporu poskytnutou přede dnem použitelnosti pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 lze prohlásit za slučitelnou do plné výše nepokrytých provozních nákladů, jsou-li splněny tyto podmínky (84):






  — | příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu, |
| --- | --- | --- |

(320)

Jak je popsáno v oddíle 5.1.5.4, provozní podporu poskytnutou přede dnem použitelnosti pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 lze prohlásit za slučitelnou do plné výše nepokrytých provozních nákladů, jsou-li splněny tyto podmínky (84):

—

příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu,

| — | potřeba státního zásahu, |
| --- | --- |

—

potřeba státního zásahu,

| — | existence motivačního účinku, |
| --- | --- |

—

existence motivačního účinku,

| — | přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum), |
| --- | --- |

—

přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum),

| (321) | Předmětná státní podpora, která se týkala pronájmu letištní infrastruktury za nižší než tržní cenu, měla za cíl zachování odpovídajícího objemu činnosti letiště Saarbrücken. |
| --- | --- |

(321)

Předmětná státní podpora, která se týkala pronájmu letištní infrastruktury za nižší než tržní cenu, měla za cíl zachování odpovídajícího objemu činnosti letiště Saarbrücken.

| (322) | Podle bodu 113 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 bude provozní podpora letištím považována za podporu, která přispívá k dosažení cíle společného zájmu, pokud zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů, bojuje proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech Unie, nebo napomáhá regionálnímu rozvoji. |
| --- | --- |

(322)

Podle bodu 113 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 bude provozní podpora letištím považována za podporu, která přispívá k dosažení cíle společného zájmu, pokud zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů, bojuje proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech Unie, nebo napomáhá regionálnímu rozvoji.

| (323) | Jak bylo objasněno v 254. bodě odůvodnění, provozní podpora pro letiště Saarbrücken přispěla k lepšímu propojení a rozvoji regionu. Z důvodů uvedených v 284. bodě odůvodnění se tvrzení týkající se duplikace vztahuje spíše na státní podporu, která byla poskytnuta letišti Zweibrücken. |
| --- | --- |

(323)

Jak bylo objasněno v 254. bodě odůvodnění, provozní podpora pro letiště Saarbrücken přispěla k lepšímu propojení a rozvoji regionu. Z důvodů uvedených v 284. bodě odůvodnění se tvrzení týkající se duplikace vztahuje spíše na státní podporu, která byla poskytnuta letišti Zweibrücken.

| (324) | Komise se proto domnívá, že provozní podpora poskytnutá společnosti FSBG přispěla k dosažení cíle společného zájmu týkajícího se zlepšení propojení a podpory regionálního rozvoje spolkové země Sársko prostřednictvím provozování dopravní infrastruktury k uspokojení dopravních potřeb tohoto regionu. |
| --- | --- |

(324)

Komise se proto domnívá, že provozní podpora poskytnutá společnosti FSBG přispěla k dosažení cíle společného zájmu týkajícího se zlepšení propojení a podpory regionálního rozvoje spolkové země Sársko prostřednictvím provozování dopravní infrastruktury k uspokojení dopravních potřeb tohoto regionu.

| (325) | Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 mohou mít menší letiště potíže při zajišťování financování provozu bez veřejného financování. Podle bodu 118 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 nejsou zřejmě letiště s ročním objemem přepravy nižším než 7 00  000 cestujících ročně schopna pokrýt podstatnou část svých provozních nákladů. Objem přepravy na letišti Saarbrücken byl trvale nižší než 7 00  000 cestujících. Komise se proto domnívá, že podpora byla nezbytná, jelikož umožnila zlepšit propojení regionu, které trh sám není schopen zajistit. |
| --- | --- |

(325)

Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 mohou mít menší letiště potíže při zajišťování financování provozu bez veřejného financování. Podle bodu 118 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 nejsou zřejmě letiště s ročním objemem přepravy nižším než 7 00  000 cestujících ročně schopna pokrýt podstatnou část svých provozních nákladů. Objem přepravy na letišti Saarbrücken byl trvale nižší než 7 00  000 cestujících. Komise se proto domnívá, že podpora byla nezbytná, jelikož umožnila zlepšit propojení regionu, které trh sám není schopen zajistit.

| (326) | Jak bylo uvedeno výše, letiště Saarbrücken obdrželo investiční podporu, která letišti umožňuje uspokojovat potřeby spolkové země Sársko v oblasti propojení a dopravy (viz 285. bod odůvodnění). Navzdory poměrně stálému počtu cestujících není letiště schopno hradit své provozní náklady. Komise v této souvislosti uvádí, že společnost FSBG byla v letech 2006 a 2007, kdy byla v platnosti smlouva z roku 2006, ztrátová (vykázané ztráty v roce 2006 činily - 2 14  709 EUR a v roce 2007 pak –2 7 37  773 EUR). Tyto ztráty vznikly navzdory skutečnosti, že nájemné, které společnost FSBG hradila v těchto letech, bylo nižší než nájemné hrazené podle smlouvy z roku 1997 (viz tabulka 7). Lze tudíž předpokládat, že podpora obsažená ve smlouvě z roku 2006 měla motivační účinek a nepřesahovala částku potřebnou k pokrytí provozních ztrát, byla tudíž omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti. |
| --- | --- |

(326)

Jak bylo uvedeno výše, letiště Saarbrücken obdrželo investiční podporu, která letišti umožňuje uspokojovat potřeby spolkové země Sársko v oblasti propojení a dopravy (viz 285. bod odůvodnění). Navzdory poměrně stálému počtu cestujících není letiště schopno hradit své provozní náklady. Komise v této souvislosti uvádí, že společnost FSBG byla v letech 2006 a 2007, kdy byla v platnosti smlouva z roku 2006, ztrátová (vykázané ztráty v roce 2006 činily - 2 14  709 EUR a v roce 2007 pak –2 7 37  773 EUR). Tyto ztráty vznikly navzdory skutečnosti, že nájemné, které společnost FSBG hradila v těchto letech, bylo nižší než nájemné hrazené podle smlouvy z roku 1997 (viz tabulka 7). Lze tudíž předpokládat, že podpora obsažená ve smlouvě z roku 2006 měla motivační účinek a nepřesahovala částku potřebnou k pokrytí provozních ztrát, byla tudíž omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti.

| (327) | Na tomto základě vyvozuje Komise závěr, že podmínky slučitelnosti stanovené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 jsou splněny. |
| --- | --- |

(327)

Na tomto základě vyvozuje Komise závěr, že podmínky slučitelnosti stanovené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 jsou splněny.

5.5.   SLEVY PRO LETECKÉ SPOLEČNOSTI/MARKETINGOVÉ DOHODY

5.5.1.   EXISTENCE PODPORY

| (328) | Poskytováním služeb letecké dopravy vykonávají letecké společnosti hospodářskou činnost, představují tudíž podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Je třeba analyzovat, zda ujednání mezi leteckými společnostmi a dotyčným letištěm poskytla zmíněným společnostem hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(328)

Poskytováním služeb letecké dopravy vykonávají letecké společnosti hospodářskou činnost, představují tudíž podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Je třeba analyzovat, zda ujednání mezi leteckými společnostmi a dotyčným letištěm poskytla zmíněným společnostem hospodářskou výhodu.

Hospodářská výhoda

| (329) | Má-li letiště k dispozici veřejné prostředky, lze podporu letecké společnosti v zásadě vyloučit, pokud vztah mezi letištěm a touto leteckou společností splňuje kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu. Existenci výhody lze obvykle vyloučit, pokud a) cena účtovaná za letištní služby odpovídá tržní ceně, nebo b) lze analýzou ex ante prokázat, že ujednání mezi letištěm a leteckou společností bude mít kladný inkrementální přínos k zisku letiště a je součástí naplňování celkové strategie, která má v dlouhodobém horizontu vést k dosažení ziskovosti. |
| --- | --- |

(329)

Má-li letiště k dispozici veřejné prostředky, lze podporu letecké společnosti v zásadě vyloučit, pokud vztah mezi letištěm a touto leteckou společností splňuje kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu. Existenci výhody lze obvykle vyloučit, pokud a) cena účtovaná za letištní služby odpovídá tržní ceně, nebo b) lze analýzou ex ante prokázat, že ujednání mezi letištěm a leteckou společností bude mít kladný inkrementální přínos k zisku letiště a je součástí naplňování celkové strategie, která má v dlouhodobém horizontu vést k dosažení ziskovosti.

| (330) | K posouzení toho, zda ujednání, které letiště uzavřelo s leteckou společností, splňuje kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, by se měly spolu s letištními poplatky, po odečtení případných slev, marketingové podpory nebo systémů pobídek, vzít v úvahu i očekávané příjmy z jiných než leteckých činností, které pocházejí z činnosti letecké společnosti. Podobně by měly být zohledněny veškeré očekávané náklady, které letišti v souvislosti s činností letecké společnosti na letišti inkrementálně vznikly. Tyto inkrementální náklady by mohly zahrnovat všechny kategorie výdajů nebo investic, jako například inkrementální náklady na personál, na vybavení a na investice vyvolané přítomností letecké společnosti na letišti. Pokud například letiště potřebuje rozšířit nebo postavit nový terminál nebo další zařízení především proto, aby uspokojilo potřeby konkrétní letecké společnosti, vezmou se příslušné náklady při výpočtu inkrementálních nákladů v úvahu. Naproti tomu náklady, které by letišti vznikly i nezávisle na ujednání s leteckou společností, by pro účely kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu neměly být brány v potaz. |
| --- | --- |

(330)

K posouzení toho, zda ujednání, které letiště uzavřelo s leteckou společností, splňuje kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, by se měly spolu s letištními poplatky, po odečtení případných slev, marketingové podpory nebo systémů pobídek, vzít v úvahu i očekávané příjmy z jiných než leteckých činností, které pocházejí z činnosti letecké společnosti. Podobně by měly být zohledněny veškeré očekávané náklady, které letišti v souvislosti s činností letecké společnosti na letišti inkrementálně vznikly. Tyto inkrementální náklady by mohly zahrnovat všechny kategorie výdajů nebo investic, jako například inkrementální náklady na personál, na vybavení a na investice vyvolané přítomností letecké společnosti na letišti. Pokud například letiště potřebuje rozšířit nebo postavit nový terminál nebo další zařízení především proto, aby uspokojilo potřeby konkrétní letecké společnosti, vezmou se příslušné náklady při výpočtu inkrementálních nákladů v úvahu. Naproti tomu náklady, které by letišti vznikly i nezávisle na ujednání s leteckou společností, by pro účely kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu neměly být brány v potaz.

| (331) | Letištní infrastruktura musí být navíc otevřena všem leteckým společnostem a nesmí být určena jednomu specifickému uživateli, aby se vyloučilo přenesení zvýhodnění plynoucího ze slučitelné podpory pro provozovatele letiště na konkrétní leteckou společnost. |
| --- | --- |

(331)

Letištní infrastruktura musí být navíc otevřena všem leteckým společnostem a nesmí být určena jednomu specifickému uživateli, aby se vyloučilo přenesení zvýhodnění plynoucího ze slučitelné podpory pro provozovatele letiště na konkrétní leteckou společnost.

| (332) | V tomto kontextu posoudí Komise celkový systém letištních poplatků platných na letišti Saarbrücken a rovněž individuální smlouvy mezi leteckými společnostmi a letištěm Saarbrücken, které se odchylují od systému letištních poplatků nebo nespadají do jeho působnosti. |
| --- | --- |

(332)

V tomto kontextu posoudí Komise celkový systém letištních poplatků platných na letišti Saarbrücken a rovněž individuální smlouvy mezi leteckými společnostmi a letištěm Saarbrücken, které se odchylují od systému letištních poplatků nebo nespadají do jeho působnosti.

Slevy pro letecké společnosti

| (333) | Dne 1. dubna 2007 byl na letišti Saarbrücken zaveden nový ceník poplatků (dále jen „ceník poplatků z roku 2007“). Tento ceník předpokládal slevy pro letecké společnosti splňující určité podmínky. Ceník poplatků z roku 2007 nabízel konkrétně slevy pro nové letecké společnosti, za nové destinace a za vyšší počet cestujících. Do té doby se v ceníku poplatků žádné slevy nepředpokládaly. Letiště Saarbrücken přijalo nový ceník poplatků, který vstoupil v platnost dne 1. září 2013 a nahradil ceník poplatků z roku 2007. Na ceník poplatků z roku 2013 se toto rozhodnutí nevztahuje. |
| --- | --- |

(333)

Dne 1. dubna 2007 byl na letišti Saarbrücken zaveden nový ceník poplatků (dále jen „ceník poplatků z roku 2007“). Tento ceník předpokládal slevy pro letecké společnosti splňující určité podmínky. Ceník poplatků z roku 2007 nabízel konkrétně slevy pro nové letecké společnosti, za nové destinace a za vyšší počet cestujících. Do té doby se v ceníku poplatků žádné slevy nepředpokládaly. Letiště Saarbrücken přijalo nový ceník poplatků, který vstoupil v platnost dne 1. září 2013 a nahradil ceník poplatků z roku 2007. Na ceník poplatků z roku 2013 se toto rozhodnutí nevztahuje.

| (334) | Při použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu na dotyčné opatření musí Komise za prvé posoudit, zda účtovaná cena odpovídá tržní ceně. Komise má pochybnosti, zda je v současnosti možné určit příslušnou referenční hodnotu, která by ukázala skutečnou tržní cenu služeb, jež letiště poskytují. V případě neexistence zjistitelné tržní referenční hodnoty musí Komise posoudit inkrementální ziskovost ceníku poplatků z roku 2007 ex ante. |
| --- | --- |

(334)

Při použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu na dotyčné opatření musí Komise za prvé posoudit, zda účtovaná cena odpovídá tržní ceně. Komise má pochybnosti, zda je v současnosti možné určit příslušnou referenční hodnotu, která by ukázala skutečnou tržní cenu služeb, jež letiště poskytují. V případě neexistence zjistitelné tržní referenční hodnoty musí Komise posoudit inkrementální ziskovost ceníku poplatků z roku 2007 ex ante.

| (335) | Ceník poplatků z roku 2007 byl zaveden s cílem zvýšit konkurenceschopnost letiště Saarbrücken. Při vypracovávání ceníku poplatků z roku 2007 analyzoval provozovatel letiště Saarbrücken počty cestujících, pohyby na letišti a finanční výsledky za roky 1997–2006. Podle Německa analýza trhu, která byla v té době provedena, ukázala, že Saarbrücken je jedním z nejdražších letišť v Německu. Komise podotýká, že koncem roku 2006 odešla z letiště Saarbrücken společnost TUIFly. Od roku 2006 čelilo mimoto letiště Saarbrücken nové konkurenci ze strany letiště Zweibrücken. Všechny tyto faktory společně vedly k tomu, že letiště Saarbrücken svou cenovou politiku přehodnotilo a v zájmu zajištění budoucí životaschopnosti a ziskovosti letiště zavedlo revidovaný ceník poplatků, který nabízel pobídky ve formě slev. |
| --- | --- |

(335)

Ceník poplatků z roku 2007 byl zaveden s cílem zvýšit konkurenceschopnost letiště Saarbrücken. Při vypracovávání ceníku poplatků z roku 2007 analyzoval provozovatel letiště Saarbrücken počty cestujících, pohyby na letišti a finanční výsledky za roky 1997–2006. Podle Německa analýza trhu, která byla v té době provedena, ukázala, že Saarbrücken je jedním z nejdražších letišť v Německu. Komise podotýká, že koncem roku 2006 odešla z letiště Saarbrücken společnost TUIFly. Od roku 2006 čelilo mimoto letiště Saarbrücken nové konkurenci ze strany letiště Zweibrücken. Všechny tyto faktory společně vedly k tomu, že letiště Saarbrücken svou cenovou politiku přehodnotilo a v zájmu zajištění budoucí životaschopnosti a ziskovosti letiště zavedlo revidovaný ceník poplatků, který nabízel pobídky ve formě slev.

| (336) | Ačkoli podle dostupných informací nebyly pro ceník poplatků z roku 2007 vyhotoveny žádné studie ziskovosti ex ante, Německo uvedlo, že letiště Saarbrücken předpokládalo, že k poskytování dodatečných letištních služeb leteckým společnostem nebudou zapotřebí prakticky žádné další investice a že nevzniknou žádné dodatečné provozní náklady. Podle názoru Německa proto nebyla zapotřebí žádná studie ziskovosti ex ante. Inkrementální náklady byly tudíž omezeny na poskytnuté pobídky. Komise v této souvislosti uvádí, že ceník poplatků z roku 2007 skutečně nabízel slevy pouze pro nové letecké společnosti, za nové spoje nebo za vyšší počet cestujících s tím, že to nemělo negativní dopad na stávající situaci na letišti. Komise poznamenává, že před zavedením ceníku poplatků z roku 2007 byla kapacita letiště Saarbrücken využívána pouze z 50 %. Počet cestujících klesl z 4 87  000 v roce 2005 na 3 50  000 v roce 2007, zatímco potenciální roční kapacita letiště činila 7 00  000 cestujících ročně. Komise uvádí, že po odchodu společnosti TUIFly mělo letiště Saarbrücken volné kapacity, takže dodatečný objem přepravy bylo možno zvládnout, aniž by bylo nutné modernizovat infrastrukturu nebo pořídit dodatečné zařízení či přijmout nové zaměstnance. Německo potvrdilo, že za účelem obsluhy nových leteckých společností nebo spojů nebylo nutné přijmout nové zaměstnance ani rozšířit stávající infrastrukturu či jiná zařízení (postačovaly například stávající zavazadlové pásy a zaměstnanci). |
| --- | --- |

(336)

Ačkoli podle dostupných informací nebyly pro ceník poplatků z roku 2007 vyhotoveny žádné studie ziskovosti ex ante, Německo uvedlo, že letiště Saarbrücken předpokládalo, že k poskytování dodatečných letištních služeb leteckým společnostem nebudou zapotřebí prakticky žádné další investice a že nevzniknou žádné dodatečné provozní náklady. Podle názoru Německa proto nebyla zapotřebí žádná studie ziskovosti ex ante. Inkrementální náklady byly tudíž omezeny na poskytnuté pobídky. Komise v této souvislosti uvádí, že ceník poplatků z roku 2007 skutečně nabízel slevy pouze pro nové letecké společnosti, za nové spoje nebo za vyšší počet cestujících s tím, že to nemělo negativní dopad na stávající situaci na letišti. Komise poznamenává, že před zavedením ceníku poplatků z roku 2007 byla kapacita letiště Saarbrücken využívána pouze z 50 %. Počet cestujících klesl z 4 87  000 v roce 2005 na 3 50  000 v roce 2007, zatímco potenciální roční kapacita letiště činila 7 00  000 cestujících ročně. Komise uvádí, že po odchodu společnosti TUIFly mělo letiště Saarbrücken volné kapacity, takže dodatečný objem přepravy bylo možno zvládnout, aniž by bylo nutné modernizovat infrastrukturu nebo pořídit dodatečné zařízení či přijmout nové zaměstnance. Německo potvrdilo, že za účelem obsluhy nových leteckých společností nebo spojů nebylo nutné přijmout nové zaměstnance ani rozšířit stávající infrastrukturu či jiná zařízení (postačovaly například stávající zavazadlové pásy a zaměstnanci).

| (337) | V důsledku nové letecké společnosti nebo nového spojení by byly vytvořeny příjmy pocházející z leteckých i jiných než leteckých činností. Jelikož výše nákladů byla stálá, znamenala by nová letecká společnost nebo nové spojení podle Německa kladný příspěvek k ziskovosti letiště. Skutečnost, že se letišti Saarbrücken po přijetí ceníku poplatků z roku 2007 skutečně podařilo přilákat řadu nových společností (např. Air Berlin, která začala provozovat činnost z letiště Saarbrücken koncem roku 2007) a zavést nové spoje, naznačuje, že strategie rozšíření činnosti na základě slev byla úspěšná. Dostupné údaje prokazují, že ceník poplatků z roku 2007 vedl k postupnému zvýšení příjmů letiště (z [...] v roce 2007 na [...] v roce 2010). |
| --- | --- |

(337)

V důsledku nové letecké společnosti nebo nového spojení by byly vytvořeny příjmy pocházející z leteckých i jiných než leteckých činností. Jelikož výše nákladů byla stálá, znamenala by nová letecká společnost nebo nové spojení podle Německa kladný příspěvek k ziskovosti letiště. Skutečnost, že se letišti Saarbrücken po přijetí ceníku poplatků z roku 2007 skutečně podařilo přilákat řadu nových společností (např. Air Berlin, která začala provozovat činnost z letiště Saarbrücken koncem roku 2007) a zavést nové spoje, naznačuje, že strategie rozšíření činnosti na základě slev byla úspěšná. Dostupné údaje prokazují, že ceník poplatků z roku 2007 vedl k postupnému zvýšení příjmů letiště (z [...] v roce 2007 na [...] v roce 2010).

| (338) | Komise také uvádí, že by při posouzení ujednání mezi letištěm a leteckou společností měla zohlednit rovněž míru, do jaké lze tato ujednání považovat za součást naplňování celkové strategie letiště, která má alespoň v dlouhodobém horizontu vést k dosažení ziskovosti. Komise musí v této souvislosti zohlednit faktické důkazy, které byly k dispozici, a vývoj, jenž bylo možno přiměřeně očekávat v době vypracování ceníku poplatků z roku 2007, vzít v úvahu bylo nutno zejména převládající tržní podmínky, konkrétně změny na trhu, které byly způsobeny liberalizací na trhu letecké dopravy, vstup nízkonákladových a jiných dopravců nabízejících přímé lety na trh a jejich rozvoj, změny organizační a ekonomické struktury odvětví letišť a rovněž míru diverzifikace a složitosti funkcí vykonávaných letišti, zvýšení hospodářské soutěže mezi leteckými společnostmi a letišti, nejisté hospodářské prostředí kvůli změnám převládajících tržních podmínek či jiné nejistoty související s hospodářským prostředím. Komise uvádí, že (jak bylo popsáno v 335. bodě odůvodnění) řada důvodů (např. nová konkurence ze strany letiště Zweibrücken od roku 2006 a odchod společnosti TUIFly koncem roku 2006) vedla letiště Saarbrücken k zvážení revidovaného ceníku poplatků se slevami jako k nezbytnému kroku k zajištění budoucí životaschopnosti a ziskovosti. |
| --- | --- |

(338)

Komise také uvádí, že by při posouzení ujednání mezi letištěm a leteckou společností měla zohlednit rovněž míru, do jaké lze tato ujednání považovat za součást naplňování celkové strategie letiště, která má alespoň v dlouhodobém horizontu vést k dosažení ziskovosti. Komise musí v této souvislosti zohlednit faktické důkazy, které byly k dispozici, a vývoj, jenž bylo možno přiměřeně očekávat v době vypracování ceníku poplatků z roku 2007, vzít v úvahu bylo nutno zejména převládající tržní podmínky, konkrétně změny na trhu, které byly způsobeny liberalizací na trhu letecké dopravy, vstup nízkonákladových a jiných dopravců nabízejících přímé lety na trh a jejich rozvoj, změny organizační a ekonomické struktury odvětví letišť a rovněž míru diverzifikace a složitosti funkcí vykonávaných letišti, zvýšení hospodářské soutěže mezi leteckými společnostmi a letišti, nejisté hospodářské prostředí kvůli změnám převládajících tržních podmínek či jiné nejistoty související s hospodářským prostředím. Komise uvádí, že (jak bylo popsáno v 335. bodě odůvodnění) řada důvodů (např. nová konkurence ze strany letiště Zweibrücken od roku 2006 a odchod společnosti TUIFly koncem roku 2006) vedla letiště Saarbrücken k zvážení revidovaného ceníku poplatků se slevami jako k nezbytnému kroku k zajištění budoucí životaschopnosti a ziskovosti.

| (339) | Komise bere rovněž na vědomí, že letištní infrastruktura je otevřená všem leteckým společnostem a není vyhrazena pro konkrétní leteckou společnost. |
| --- | --- |

(339)

Komise bere rovněž na vědomí, že letištní infrastruktura je otevřená všem leteckým společnostem a není vyhrazena pro konkrétní leteckou společnost.

| (340) | Vzhledem k těmto úvahám Komise uznává, že zvýšení objemu činnosti nevedlo prakticky k žádným inkrementálním nákladům, bylo však možno očekávat vytvoření inkrementálních příjmů, a připouští, že přijetím ceníku poplatků z roku 2007 a slev v něm obsažených jednalo letiště Saarbrücken jako tržně jednající hospodářský subjekt. Opatření proto neposkytlo dotčeným leteckým společnostem žádnou hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(340)

Vzhledem k těmto úvahám Komise uznává, že zvýšení objemu činnosti nevedlo prakticky k žádným inkrementálním nákladům, bylo však možno očekávat vytvoření inkrementálních příjmů, a připouští, že přijetím ceníku poplatků z roku 2007 a slev v něm obsažených jednalo letiště Saarbrücken jako tržně jednající hospodářský subjekt. Opatření proto neposkytlo dotčeným leteckým společnostem žádnou hospodářskou výhodu.

Marketingová dohoda se společností Air Berlin

| (341) | Ve smlouvě, která byla mezi společností Air Berlin a letištěm Saarbrücken uzavřena dne 6. dubna 2011, se obě strany dohodly, že společnost Air Berlin zvýší do konce dubna 2014 četnost letů do/z Berlína o dalších pět zpátečních letů týdně a četnost letů z/do [...] o další tři zpáteční lety týdně. Za toto zvýšení četnosti a závazek společnosti Air Berlin týkající se propagace nové četnosti letů se letiště Saarbrücken zavázalo zaplatit společnosti Air Berlin v roce 2011 a 2012 celkovou částku ve výši [8 00  000 EUR – 1 7 00  000 EUR]. |
| --- | --- |

(341)

Ve smlouvě, která byla mezi společností Air Berlin a letištěm Saarbrücken uzavřena dne 6. dubna 2011, se obě strany dohodly, že společnost Air Berlin zvýší do konce dubna 2014 četnost letů do/z Berlína o dalších pět zpátečních letů týdně a četnost letů z/do [...] o další tři zpáteční lety týdně. Za toto zvýšení četnosti a závazek společnosti Air Berlin týkající se propagace nové četnosti letů se letiště Saarbrücken zavázalo zaplatit společnosti Air Berlin v roce 2011 a 2012 celkovou částku ve výši [8 00  000 EUR – 1 7 00  000 EUR].

| (342) | Německo předložilo analýzu očekávané ziskovosti smlouvy v době jejího uzavření, kterou provedla společnost FSG. Bylo uvedeno, že kromě plateb za přímý marketing nepovede vyšší četnost k žádným dodatečným nákladům (85) pro letiště, které může podle Německa dodatečný objem přepravy zvládnout na základě stávající infrastruktury a zaměstnanců. Analýza vycházela z těchto předpokladů:

  Tabulka 10


  Ziskovost ex ante u marketingové dohody se společností Air Berlin (údaje v EUR) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2011–2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Inkrementální příjmy | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Inkrementální náklady | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Výsledek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(342)

Německo předložilo analýzu očekávané ziskovosti smlouvy v době jejího uzavření, kterou provedla společnost FSG. Bylo uvedeno, že kromě plateb za přímý marketing nepovede vyšší četnost k žádným dodatečným nákladům (85) pro letiště, které může podle Německa dodatečný objem přepravy zvládnout na základě stávající infrastruktury a zaměstnanců. Analýza vycházela z těchto předpokladů:

Tabulka 10

Ziskovost ex ante u marketingové dohody se společností Air Berlin (údaje v EUR)

2011

2012

2013

2014

2011–2014

Inkrementální příjmy

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Inkrementální náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Výsledek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (343) | Ačkoli analýza ex ante, kterou provedla společnost FSG a kterou předložilo Německo, nediskontovala budoucí platby ke dni uzavření smlouvy, je zřejmé, že se předpokládalo, že smlouva bude zisková. Německo potvrdilo, že si vyšší četnost letů, jak se předpokládala v marketingové dohodě, nevyžádala přijetí nových zaměstnanců ani realizaci zvláštních investic: očekávání letiště byla velkou měrou splněna a smlouva je zisková. Německo v této souvislosti poskytlo odhad pro dobu trvání smlouvy založený na ziscích, jichž bylo dosaženo v prvních osmi měsících doby platnosti smlouvy (od dubna 2011 do ledna 2012), podle něhož se smlouva jeví jako zisková. |
| --- | --- |

(343)

Ačkoli analýza ex ante, kterou provedla společnost FSG a kterou předložilo Německo, nediskontovala budoucí platby ke dni uzavření smlouvy, je zřejmé, že se předpokládalo, že smlouva bude zisková. Německo potvrdilo, že si vyšší četnost letů, jak se předpokládala v marketingové dohodě, nevyžádala přijetí nových zaměstnanců ani realizaci zvláštních investic: očekávání letiště byla velkou měrou splněna a smlouva je zisková. Německo v této souvislosti poskytlo odhad pro dobu trvání smlouvy založený na ziscích, jichž bylo dosaženo v prvních osmi měsících doby platnosti smlouvy (od dubna 2011 do ledna 2012), podle něhož se smlouva jeví jako zisková.

| (344) | Po analýze smlouvy a očekávání společnosti FSG v době jejího uzavření se Komise přesvědčila, že smlouva přispěla k ziskovosti letiště Saarbrücken, neboť očekávané inkrementální příjmy byly vyšší než očekávané inkrementální náklady. Jelikož smlouva je tudíž v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, neposkytla společnosti Air Berlin žádnou výhodu. |
| --- | --- |

(344)

Po analýze smlouvy a očekávání společnosti FSG v době jejího uzavření se Komise přesvědčila, že smlouva přispěla k ziskovosti letiště Saarbrücken, neboť očekávané inkrementální příjmy byly vyšší než očekávané inkrementální náklady. Jelikož smlouva je tudíž v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, neposkytla společnosti Air Berlin žádnou výhodu.

Závěr

| (345) | Poté, co bylo zjištěno, že ceník poplatků z roku 2007 a slevy v něm obsažené, jakož i marketingová dohoda z roku 2011 uzavřená mezi společností Air Berlin a letištěm Saarbrücken příslušné letecké společnosti nezvýhodňují, není třeba posoudit ostatní kritéria pro existenci podpory. Lze vyvodit závěr, že dotyčným leteckým společnostem nebyla poskytnuta žádná státní podpora. |
| --- | --- |

(345)

Poté, co bylo zjištěno, že ceník poplatků z roku 2007 a slevy v něm obsažené, jakož i marketingová dohoda z roku 2011 uzavřená mezi společností Air Berlin a letištěm Saarbrücken příslušné letecké společnosti nezvýhodňují, není třeba posoudit ostatní kritéria pro existenci podpory. Lze vyvodit závěr, že dotyčným leteckým společnostem nebyla poskytnuta žádná státní podpora.

5.6.   PODPORA SPOLEČNOSTI CIRRUS AIRLINES NA ZAHÁJENÍ ČINNOSTI

| (346) | Komise uvádí, že společnost Cirrus Airlines, která v roce 2005 a 2006 obdržela od společnosti FSBesitzG přímé platby, podala v lednu 2012 návrh na zahájení insolvenčního řízení; insolvenční řízení bylo zahájeno v dubnu 2012. Společnost Cirrus Airline proto ukončila svou hospodářskou činnost. Jelikož výsledek insolvenčního řízení je nejasný, není Komise v současnosti schopna zaujmout stanovisko ohledně toho, zda se šetření týkající se plateb pro společnost Cirrus Airlines mohlo stát bezpředmětným. Toto rozhodnutí se tudíž na platby pro společnost Cirrus Airline nevztahuje. |
| --- | --- |

(346)

Komise uvádí, že společnost Cirrus Airlines, která v roce 2005 a 2006 obdržela od společnosti FSBesitzG přímé platby, podala v lednu 2012 návrh na zahájení insolvenčního řízení; insolvenční řízení bylo zahájeno v dubnu 2012. Společnost Cirrus Airline proto ukončila svou hospodářskou činnost. Jelikož výsledek insolvenčního řízení je nejasný, není Komise v současnosti schopna zaujmout stanovisko ohledně toho, zda se šetření týkající se plateb pro společnost Cirrus Airlines mohlo stát bezpředmětným. Toto rozhodnutí se tudíž na platby pro společnost Cirrus Airline nevztahuje.

6.   ZÁVĚR

| (347) | Komise proto vyvozuje závěr, že financování společností FSBesitzG/FSG ve formě kapitálové injekce k pokrytí ztrát v období 2000–2012 představuje státní podporu, pokud souviselo s činnostmi, které nespadají do výkonu veřejné správy. Od 1. června 2007 představuje tato podpora novou podporu. Část podpory představuje slučitelná investiční podpora podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 a část podpory slučitelná provozní podpora podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Komise dospěla rovněž k závěru, že kapitálové injekce poskytnuté společnosti vh Saar nepředstavují státní podporu, jelikož společnost vh Saar veškeré veřejné prostředky, které obdržela, převedla, a sama tudíž nezískala žádnou hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(347)

Komise proto vyvozuje závěr, že financování společností FSBesitzG/FSG ve formě kapitálové injekce k pokrytí ztrát v období 2000–2012 představuje státní podporu, pokud souviselo s činnostmi, které nespadají do výkonu veřejné správy. Od 1. června 2007 představuje tato podpora novou podporu. Část podpory představuje slučitelná investiční podpora podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 a část podpory slučitelná provozní podpora podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Komise dospěla rovněž k závěru, že kapitálové injekce poskytnuté společnosti vh Saar nepředstavují státní podporu, jelikož společnost vh Saar veškeré veřejné prostředky, které obdržela, převedla, a sama tudíž nezískala žádnou hospodářskou výhodu.

| (348) | Převod pozemků v letech 2002, 2003 a 2004 bez jakékoli odměny nebo za cenu nižší než tržní cena představuje státní podporu, pokud souvisel s činnostmi, které nespadají do výkonu veřejné správy. Podpora je slučitelná jako investiční podpora podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(348)

Převod pozemků v letech 2002, 2003 a 2004 bez jakékoli odměny nebo za cenu nižší než tržní cena představuje státní podporu, pokud souvisel s činnostmi, které nespadají do výkonu veřejné správy. Podpora je slučitelná jako investiční podpora podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (349) | Všechny záruky za půjčky byly uděleny před rokem 2000, a proto nepředstavují státní podporu. Případné zvýhodnění obsažené v doporučujících dopisech bylo ze společnosti vh Saar přeneseno na společnosti FSBesitzG/FSG. |
| --- | --- |

(349)

Všechny záruky za půjčky byly uděleny před rokem 2000, a proto nepředstavují státní podporu. Případné zvýhodnění obsažené v doporučujících dopisech bylo ze společnosti vh Saar přeneseno na společnosti FSBesitzG/FSG.

| (350) | Nájemní smlouva z roku 2006 obsahovala státní podporu pro společnost FSBG, tato podpora představuje slučitelnou provozní podporu podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. |
| --- | --- |

(350)

Nájemní smlouva z roku 2006 obsahovala státní podporu pro společnost FSBG, tato podpora představuje slučitelnou provozní podporu podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

| (351) | Prostřednictvím ceníku poplatků z roku 2007 a marketingové dohody se společností Air Berlin nebyla leteckým společnostem poskytnuta žádná výhoda. Podpora společnosti Cirrus Airline na zahájení činnosti není předmětem tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(351)

Prostřednictvím ceníku poplatků z roku 2007 a marketingové dohody se společností Air Berlin nebyla leteckým společnostem poskytnuta žádná výhoda. Podpora společnosti Cirrus Airline na zahájení činnosti není předmětem tohoto rozhodnutí.

| (352) | Komise bere na vědomí, že dopisem ze dne 17. června 2014 Německo Komisi sdělilo, že výjimečně souhlasí s přijetím tohoto rozhodnutí v angličtině, |
| --- | --- |

(352)

Komise bere na vědomí, že dopisem ze dne 17. června 2014 Německo Komisi sdělilo, že výjimečně souhlasí s přijetím tohoto rozhodnutí v angličtině,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora, kterou Německo poskytlo letišti Saarbrücken, je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie.

Opatření, která Německo provedlo ve prospěch leteckých společností (ceník poplatků z roku 2007, marketingová dohoda se společností Air Berlin), nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 1. října 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  S účinkem ode dne 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES stávají články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Oba soubory ustanovení jsou v zásadě totožné. Pro účely tohoto rozhodnutí by se odkazy na články 107 a 108 Smlouvy měly případně považovat za odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES. Smlouva o fungování EU zavedla rovněž některé změny v terminologii, například nahrazení slova „Společenství“ slovem „Unie“ nebo výrazu „společný trh“ výrazem „vnitřní trh“. V tomto rozhodnutí se používá terminologie podle Smlouvy o fungování EU.

1

(2)  Úř. věst. C 213, 19.7.2012, s. 1.

2

(3)  E-3778/08 ze dne 8. července 2008.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 2.

4

(5)  Sdělení Komise – Pokyny ke státní podpoře letišť a leteckých společností (Úř. věst. C 99, 4.4.2014, s. 3).

5

(6)  Viz poznámka pod čarou 5.

6

(7)  Úř. věst. C 113, 15.4.2014, s. 30.

7

(8)  Viz poznámka pod čarou 7.

8

(9)  http://www.flughafen-saarbruecken.de/index.php?id=372

9

(10)  http://www.flughafen-saarbruecken.de/index.php?id=daten_fakten

10

(11)  Obchodní tajemství.

11

(12)  Zdroj: nejrychlejší trasa podle map Google.

12

(13)  EBITDA včetně veřejného financování a vyrovnávací platby za činnosti, které spadají do výkonu veřejné správy nebo které se považují za služby obecného hospodářského zájmu; viz informace poskytnuté Německem dne 5.5.2012, příloha II.

13

(14)  Jelikož vlastníkem a provozovatelem byly v těchto letech samostatné společnosti (FSBesitzG a FSBG), představuje uvedená částka součet EBITDA obou společností.

14

(15)  Německo uvedlo, že kvůli používanému účetnímu systému nelze kapitálové náklady rozdělit jednotlivě na bezpečnost a ostatní infrastrukturu.

15

(16)  Informace poskytnuté Německem dne 17. ledna 2011, dodatek 6, a dne 16. dubna 2012, s. 9.

16

(17)  Informace poskytnuté Německem dne 16. dubna 2012, s. 9.

17

(18)  Rozhodnutí Komise 2005/842/ES ze dne 28. listopadu 2005 o použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytované určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 312, 29.11.2005, s. 67).

18

(19)  Sdělení Komise: Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (2004) (Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2).

19

(20)  Sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (Úř. věst. C 155, 20.6.2008, s. 10).

20

(21)  Informace poskytnuté Německem dne 5.5.2012, příloha II.

21

(22)  Věc Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA a další, C-222/04, bod 111.

22

(23)  Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005, bod 34.

23

(24)  Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005, bod 39 druhý odstavec.

24

(25)  Věc Komise v. Itálie, C-35/96, Recueil 1998, s. I-3851; věc Höfner a Elser, C-41/90, Recueil 1991, s. I-1979; věc Fédération Française des Sociétés d’Assurances v. Ministère de l’Agriculture et de la Pêche, C-244/94, Recueil 1995, s. I-4013; věc Job Centre, C-55/96, Recueil 1997, s. I-7119.

25

(26)  Věc Komise v. Itálie, 118/85, Recueil 1987, s. 2599; věc Komise v. Itálie, 35/96, Recueil 1998, s. I-3851.

26

(27)  Spojené věci Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig Halle GmbH v. Komise, T-443/08 a T-455/08 (dále jen „rozsudek ve věci Leipzig/Halle“), Sb. rozh. 2011, s. II-1311, zejména body 93 a 94; potvrzený rozsudkem ve věci Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle v. Komise, C-288/11 P, Sb. rozh. 2012, dosud nezveřejněno.

27

(28)  Věci Poucet v. AGV a Pistre v. Cancave, C-159/91 a C-160/91, Recueil 1993, s. I-637.

28

(29)  Věc Ministero dell’Economia e delle Finanze/Casse di Risparmio di Firenze SpA a další, C-222/04, Sb. rozh. 2006, s. I-289, bod 111.

29

(30)  Věc SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, C-364/92, Recueil 1994, s. I-43.

30

(31)  Rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003 ve věci N309/2002, Bezpečnost letectví – kompenzace nákladů po útocích 11. září 2001.

31

(32)  Věc Cali & Figli v. Servizi ecologici porto di Genova, C-343/95, Recueil 1997, s. I-1547; rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003 ve věci N309/02; rozhodnutí Komise ze dne 16. října 2002 ve věci N438/02, Subvence správ přístavů na výkon úkolů podřízených veřejné moci.

32

(33)  Rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003 ve věci N309/02.

33

(34)  Viz zejména věc SAT/Eurocontrol, C-364/92, Recueil 1994, s. I-43, bod 30 a věc Selex Sistemi Integrati v. Komise, C-113/07 P, Sb. rozh. 2009, s. I-2207, bod 71.

34

(35)  Viz mj. věc Wolfgang Heiser v. Finanzamt Innsbruck, C-172/03, Sb. rozh. 2005, s. I-01627, bod 36 a citovaná judikatura.

35

(36)  K opatřením podle § 8 Luftsicherheitsgesetz patří mimo jiné výstavba letištní infrastruktury, která umožňuje dostatečné bezpečnostní kontroly; určitá opatření související se zavazadly a nákladem; zabezpečení vyhrazených prostor; kontrola personálu a zboží vstupujícího do vyhrazených prostor; školení bezpečnostního personálu; odtažení a vyložení letadel, která představují bezpečnostní hrozbu.

36

Luftsicherheitsgesetz

(37)  Rozhodnutí Komise ze dne 20. února 2014 ve věci státní podpory SA.35847 (2012/N) – Česká republika – letiště Ostrava, dosud nezveřejněno v Úředním věstníku, 16. bod odůvodnění.

37

(38)  § 27 písm. d) bod 1 Luftverkehrsgesetz: „Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt“.

38

Luftverkehrsgesetz

(39)  Věc Francie v. Komise („Stardust Marine“), C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397.

39

(40)  Rozsudek ze dne 12. května 2011 ve spojených věcech Nord-Pas-de-Calais, T-267/08 a T-279/08, dosud nezveřejněno, bod 108.

40

(41)  Společnosti vh Saar a FSBesitzG/FSG lze považovat za propojené společnosti ve smyslu § 290 obchodního zákoníku.

41

(42)  Smlouva, jejímž prostřednictvím přenechává jedna společnost kontrolu nad společností jinému podniku.

42

(43)  Věc Syndicat français de l’Express international (SFEI) a další v. La Poste a další, C-39/94, Recueil 1996, s. I-3547, bod 60 a věc Španělské království v. Komise Evropských společenství, C-342/96, Recueil 1999, s. I-2459, bod 41.

43

(44)  Věc Italská republika v. Komise Evropských společenství, 173/73, Recueil 1974, s. 709, bod 13.

44

(45)  Věc Francie v. Komise („Stardust Marine“), C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397, bod 69.

45

(46)  Věc Itálie v. Komise („ALFA Romeo“), C-305/89, Recueil 1991, s. I-1603; věc Alitalia v. Komise, T-296/97, Recueil 2000, s. II-3871.

46

(47)  Věc Belgie v. Komise, 40/85, Recueil 1986, s. I-2321.

47

(48)  Věc Francie v. Komise, C-482/99, Recueil 2002, s. I-04397.

48

(49)  Věc Evropská komise v. Électricité de France (EDF), C-124/10P, Sb. rozh. 2012, dosud nezveřejněno (dále jen „rozsudek ve věci EDF“), bod 85.

49

(50)  Věc Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00, Recueil 2003, s. I-7747, body 87–93.

50

(51)  Viz Úř. věst. L 219, 24.8.2007, s. 9, 111. bod odůvodnění a následující body odůvodnění.

51

(52)  Věc Het Vlaamse Gewest v. Komise, T-214/95, Recueil 1998, s. II-717.

52

(53)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 1. října 2014 ve věci státní podpory SA.27339 – Německo – letiště Zweibrücken, dosud nezveřejněno v Úředním věstníku.

53

(54)  Společnost Fraport AG měla až do 30. června 2007 ve společnosti FSBG 51 % podíl.

54

(55)  Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland-Pfalz am 27. Mai 2003, Ministerium für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau,15. května 2003.

55

Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland-Pfalz am 27. Mai 2003, Ministerium für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau,

(56)  Einschätzung der rheinland-pfälzischen Innenministeriums, 15. května 2003.

56

Einschätzung der rheinland-pfälzischen Innenministeriums

(57)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

57

(58)  Věc Fleuren Compost v. Komise, T 109/01, Recueil 2004, s. II-127.

58

(59)  Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22.

59

(60)  Bod 173 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

60

(61)  Bod 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

61

(62)  Bod 25 podbod 22 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

62

(63)  Vyjádřeno jako hospodářský výsledek před úroky, zdaněním a odpisy (EBITDA).

63

(64)  Přesné údaje o nákladech souvisejících s výkonem veřejné správy v období 2000–2012 nejsou k dispozici.

64

(65)  Komise bere na vědomí, že přesné údaje o nákladech spadajících do výkonu veřejné správy nejsou k dispozici. Za této situace není Komise s to určit přesnou výši investiční podpory, která byla společnostem FSBesitzG/FSG poskytnuta.

65

(66)  Viz poznámka pod čarou 46.

66

(67)  Viz poznámka pod čarou 46.

67

(68)  Viz poznámka pod čarou 46.

68

(69)  Viz poznámka pod čarou 46.

69

(70)  Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden, Intraplan Consult GmbH, 12. března 2012, s. 8.

70

Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden, Intraplan Consult GmbH

(71)  Informace poskytnuté Německem dne 16. dubna 2012, s. 65.

71

(72)  Informace poskytnuté Německem dne 16. dubna 2012, s. 9 a dodatek 2.

72

(73)  Informace poskytnuté Německem dne 16. dubna 2012, s. 66.

73

(74)  Informace poskytnuté Německem dne 16. dubna 2012, s. 33.

74

(75)  Podle bodu 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se na provozní podporu poskytnutou v minulosti nevztahují všechny podmínky stanovené v oddíle 5.1 pokynů.

75

(76)  Body 113 a 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

76

(77)  Body 116 a 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

77

(78)  Body 124 a 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

78

(79)  Body 125 a 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

79

(80)  Body 131 a 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

80

(81)  Viz poznámka pod čarou 46.

81

(82)  Čl. 4 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (Es) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

82

(83)  Viz § 10 písm. i) stanov společnosti FSBesitzG, podle něhož musí jakoukoli změnu nájemní smlouvy mezi společnostmi FSBesitzG a FSBG schválit dozorčí rada společnosti FSBesitzG.

83

(84)  Podle bodu 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se na provozní podporu poskytnutou v minulosti nevztahují všechny podmínky stanovené v oddíle 5.1 pokynů.

84

(85)  Inkrementální náklady uvedené v tabulce 10 se týkají plateb souvisejících s marketingem.

85

---

| 8.7.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/54

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1072

ze dne 1. října 2014

o opatřeních přijatých Německem ve prospěch společnosti Propapier PM2 GmbH – státní podpora SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12, ex N 582/07)

(oznámeno pod číslem C(2014) 6837)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| 1) | Dopisem ze dne 8. října 2007, který byl u Komise téhož dne zaregistrován, oznámilo Německo podle čl. 108 odst. 3 SFEU plánovanou podporu ve prospěch společnosti Propapier PM2 GmbH (viz bod 2.2 „Příjemce podpory“) na rozsáhlý investiční projekt ve městě Eisenhüttenstadt (region Brandenburg–Nordost v Německu) na základě pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 (1) (dále jen „pokyny k regionální podpoře“). Tato plánovaná podpora byla zaregistrována pod číslem N 582/07. |
| --- | --- |

1)

Dopisem ze dne 8. října 2007, který byl u Komise téhož dne zaregistrován, oznámilo Německo podle čl. 108 odst. 3 SFEU plánovanou podporu ve prospěch společnosti Propapier PM2 GmbH (viz bod 2.2 „Příjemce podpory“) na rozsáhlý investiční projekt ve městě Eisenhüttenstadt (region Brandenburg–Nordost v Německu) na základě pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 (1) (dále jen „pokyny k regionální podpoře“). Tato plánovaná podpora byla zaregistrována pod číslem N 582/07.

| 2) | V návaznosti na předání doplňujících informací, obdržení několika formálních stížností (2) a setkání se zástupci Německa a příjemcem podpory přijala Komise dne 2. dubna 2008 rozhodnutí (3) nevznášet proti oznámené podpoře námitky. |
| --- | --- |

2)

V návaznosti na předání doplňujících informací, obdržení několika formálních stížností (2) a setkání se zástupci Německa a příjemcem podpory přijala Komise dne 2. dubna 2008 rozhodnutí (3) nevznášet proti oznámené podpoře námitky.

| 3) | Poté, co Komise dne 2. dubna 2008 přijala uvedené rozhodnutí, obdržela další argumenty stěžovatelů, kteří napadli Komisí vypracované posouzení a přijaté rozhodnutí nevznášet proti opatření podpory námitky. Smurfit Kappa Group plc (dále jen „skupina Smurfit Kappa“) předložila dne 24. června 2008 rovněž své informace a požádala Komisi o zrušení rozhodnutí s odůvodněním, že společnost Propapier PM2 GmbH & Co. KG obdržela další podpory v podobě podpory infrastruktury. Komise zahájila samostatné šetření vedené pod číslem SA.36147 (C 30/10) (4), aby výše uvedené argumenty prověřila. |
| --- | --- |

3)

Poté, co Komise dne 2. dubna 2008 přijala uvedené rozhodnutí, obdržela další argumenty stěžovatelů, kteří napadli Komisí vypracované posouzení a přijaté rozhodnutí nevznášet proti opatření podpory námitky. Smurfit Kappa Group plc (dále jen „skupina Smurfit Kappa“) předložila dne 24. června 2008 rovněž své informace a požádala Komisi o zrušení rozhodnutí s odůvodněním, že společnost Propapier PM2 GmbH & Co. KG obdržela další podpory v podobě podpory infrastruktury. Komise zahájila samostatné šetření vedené pod číslem SA.36147 (C 30/10) (4), aby výše uvedené argumenty prověřila.

| 4) | Dne 5. srpna 2008 podala skupina Smurfit Kappa k Tribunálu Evropské unie žalobu, jíž se domáhala zrušení rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2008. |
| --- | --- |

4)

Dne 5. srpna 2008 podala skupina Smurfit Kappa k Tribunálu Evropské unie žalobu, jíž se domáhala zrušení rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2008.

| 5) | Dopisem ze dne 7. listopadu 2008 vyrozumělo Německo Komisi o provádění investice, která byla předmětem podpory. Dopisem ze dne 22. prosince 2008 a ze dne 13. ledna 2010 vyrozumělo Německo Komisi o některých změnách, k nimž v oznámeném projektu došlo. |
| --- | --- |

5)

Dopisem ze dne 7. listopadu 2008 vyrozumělo Německo Komisi o provádění investice, která byla předmětem podpory. Dopisem ze dne 22. prosince 2008 a ze dne 13. ledna 2010 vyrozumělo Německo Komisi o některých změnách, k nimž v oznámeném projektu došlo.

| 6) | Rozsudkem Tribunálu ze dne 10. července 2012, T–304/08, Smurfit Kappa Group plc v. Komise, bylo výše uvedené rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2008 prohlášeno za neplatné (dále jen „zrušené rozhodnutí“). Na základě toho musela Komise opatření podpory znovu posoudit a přijmout nové rozhodnutí; nachází se tedy ve stejné situaci, v jaké byla dne 2. dubna 2008 (5). |
| --- | --- |

6)

Rozsudkem Tribunálu ze dne 10. července 2012, T–304/08, Smurfit Kappa Group plc v. Komise, bylo výše uvedené rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2008 prohlášeno za neplatné (dále jen „zrušené rozhodnutí“). Na základě toho musela Komise opatření podpory znovu posoudit a přijmout nové rozhodnutí; nachází se tedy ve stejné situaci, v jaké byla dne 2. dubna 2008 (5).

| 7) | Dne 14. srpna 2012 se uskutečnila schůzka zástupců Komise a Německa, na níž byli přítomni i zástupci příjemce podpory. V dopisech ze dne 24. srpna 2012 a ze dne 5. února 2013 předložilo Německo své připomínky. |
| --- | --- |

7)

Dne 14. srpna 2012 se uskutečnila schůzka zástupců Komise a Německa, na níž byli přítomni i zástupci příjemce podpory. V dopisech ze dne 24. srpna 2012 a ze dne 5. února 2013 předložilo Německo své připomínky.

| 8) | Je třeba poukázat na to, že předtím, než Německo mohlo tuto diskutovanou podporu poskytnout, musela ji nejprve povolit Komise. K vyplácení podpory přistoupilo Německo teprve poté, co Komise přijala rozhodnutí ze dne 2. dubna 2008, které bylo nakonec zrušeno. Poté, co Tribunál toto rozhodnutí zrušil, je ale nutno postupovat tak, jako kdyby Komise zrušené rozhodnutí nevydala a Německem plánovaná podpora nebyla Komisí řádně schválena. Komise proto tento případ zaevidovala pod číslem SA.23827 (2012/NN–46) do rejstříku neoznámených podpor. |
| --- | --- |

8)

Je třeba poukázat na to, že předtím, než Německo mohlo tuto diskutovanou podporu poskytnout, musela ji nejprve povolit Komise. K vyplácení podpory přistoupilo Německo teprve poté, co Komise přijala rozhodnutí ze dne 2. dubna 2008, které bylo nakonec zrušeno. Poté, co Tribunál toto rozhodnutí zrušil, je ale nutno postupovat tak, jako kdyby Komise zrušené rozhodnutí nevydala a Německem plánovaná podpora nebyla Komisí řádně schválena. Komise proto tento případ zaevidovala pod číslem SA.23827 (2012/NN–46) do rejstříku neoznámených podpor.

| 9) | Dopisem ze dne 15. května 2013 vyrozuměla Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit o státní regionální podpoře poskytnuté společnosti Propapier PM2 GmbH řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Komisí přijaté rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 8. srpna 2013 (6). Účastníci řízení byli vyzváni k podání připomínek. |
| --- | --- |

9)

Dopisem ze dne 15. května 2013 vyrozuměla Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit o státní regionální podpoře poskytnuté společnosti Propapier PM2 GmbH řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Komisí přijaté rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 8. srpna 2013 (6). Účastníci řízení byli vyzváni k podání připomínek.

| 10) | V dopise ze dne 15. července 2013 (2013/073407) vyslovilo své připomínky Německo. |
| --- | --- |

10)

V dopise ze dne 15. července 2013 (2013/073407) vyslovilo své připomínky Německo.

| 11) | Prostřednictvím e–mailu ze dne 20. září 2013 (2013/092832) a dopisem ze dne 20. listopadu 2013 (2013/113552) si Komise vyžádala doplňující informace, které Německo poskytlo v dopisech ze dne 16. října 2013 (2013/102801), 9. prosince 2013 (2013/123872) a 21. ledna 2014 (2014/007118). |
| --- | --- |

11)

Prostřednictvím e–mailu ze dne 20. září 2013 (2013/092832) a dopisem ze dne 20. listopadu 2013 (2013/113552) si Komise vyžádala doplňující informace, které Německo poskytlo v dopisech ze dne 16. října 2013 (2013/102801), 9. prosince 2013 (2013/123872) a 21. ledna 2014 (2014/007118).

| 12) | Skupina Smurfit Kappa podala jakožto zúčastněná strana své připomínky dopisem ze dne 6. září 2013 (2013/090228) (tyto připomínky byly přeposlány dopisem ze dne 13. září 2013 (2013/091012) Německu) a nevyloučila možnost, že podá ještě další připomínky. Dopisem ze dne 30. září 2013 (2013/095929) vyzvala Komise skupinu Smurfit Kappa, aby své připomínky podala do 30. října 2013. V e–mailu ze dne 30. října 2013 (2013/107610) skupina Smurfit Kappa prohlásila, že nemá v úmyslu žádné další připomínky podat, požádala nicméně o informace ohledně řízení. Komise na tuto žádost o informace odpověděla dopisem ze dne 29. listopadu 2013 (2013/119741). Dopisem ze dne 14. října 2013 (2013/101451) odpovědělo Německo na připomínky skupiny Smurfit Kappa. |
| --- | --- |

12)

Skupina Smurfit Kappa podala jakožto zúčastněná strana své připomínky dopisem ze dne 6. září 2013 (2013/090228) (tyto připomínky byly přeposlány dopisem ze dne 13. září 2013 (2013/091012) Německu) a nevyloučila možnost, že podá ještě další připomínky. Dopisem ze dne 30. září 2013 (2013/095929) vyzvala Komise skupinu Smurfit Kappa, aby své připomínky podala do 30. října 2013. V e–mailu ze dne 30. října 2013 (2013/107610) skupina Smurfit Kappa prohlásila, že nemá v úmyslu žádné další připomínky podat, požádala nicméně o informace ohledně řízení. Komise na tuto žádost o informace odpověděla dopisem ze dne 29. listopadu 2013 (2013/119741). Dopisem ze dne 14. října 2013 (2013/101451) odpovědělo Německo na připomínky skupiny Smurfit Kappa.

| 13) | V dopisech ze dne 30. září 2013 (2013/095932, 2013/095939 2013/095941, 2013/095942) informovala Komise dřívější stěžovatele (Swedish Forest Industries Federation a Finnish Forest Industry Federation, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier– en Kartonfabrieken a Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), kteří podali stížnost v rámci předběžného šetření před vydáním zrušeného rozhodnutí (viz 2. bod odůvodnění), o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a vyzvala je k podání připomínek. Žádný z těchto stěžovatelů připomínky nepředložil. |
| --- | --- |

13)

V dopisech ze dne 30. září 2013 (2013/095932, 2013/095939 2013/095941, 2013/095942) informovala Komise dřívější stěžovatele (Swedish Forest Industries Federation a Finnish Forest Industry Federation, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier– en Kartonfabrieken a Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), kteří podali stížnost v rámci předběžného šetření před vydáním zrušeného rozhodnutí (viz 2. bod odůvodnění), o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a vyzvala je k podání připomínek. Žádný z těchto stěžovatelů připomínky nepředložil.

2.   PODROBNÝ POPIS

2.1.   CÍL

| 14) | Německo hodlalo podpořit regionální rozvoj poskytnutím regionální investiční podpory ve prospěch společnosti Propapier PM 2 GmbH & Co. KG na zřízení nové papírny v Eisenhüttenstadtu; Eisenhüttenstadt se nachází v regionu Brandenburg–Nordost, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU). Podle mapy regionální podpory Německa je pro tuto oblast na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 stanoven limit regionální investiční podpory ve výši 30 % hrubého grantového ekvivalentu (7). |
| --- | --- |

14)

Německo hodlalo podpořit regionální rozvoj poskytnutím regionální investiční podpory ve prospěch společnosti Propapier PM 2 GmbH & Co. KG na zřízení nové papírny v Eisenhüttenstadtu; Eisenhüttenstadt se nachází v regionu Brandenburg–Nordost, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU). Podle mapy regionální podpory Německa je pro tuto oblast na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 stanoven limit regionální investiční podpory ve výši 30 % hrubého grantového ekvivalentu (7).

2.2.   PŘÍJEMCE PODPORY

| 15) | Ve zrušeném rozhodnutí byla jako příjemce podpory uvedena společnost Propapier PM2 GmbH & Co. KG, velký podnik, který je součástí skupiny Progroup AG (dále jen „skupina Progroup“). |
| --- | --- |

15)

Ve zrušeném rozhodnutí byla jako příjemce podpory uvedena společnost Propapier PM2 GmbH & Co. KG, velký podnik, který je součástí skupiny Progroup AG (dále jen „skupina Progroup“).

| 16) | Vztah mezi příjemcem pomoci a uvedeným koncernem je následující: Ve společnosti Propapier PM2 GmbH & Co. KG má jakožto osobně ručící společník komanditní společnosti kapitálovou účast ve výši [...] (8) % společnost Propapier PM2 Beteiligungs GmbH. Ve společnosti Propapier PM2 Beteiligungs GmbH má [...]% podíl společnost Propapier Papiererzeugung GmbH a [...]% podíl pan Jürgen Heindl. Jediným společníkem společnosti Propapier Papiererzeugung GmbH byla skupina Progroup, ve které byl pan Jürgen Heindl prostřednictvím společnosti JH–Holding GmbH držitelem [...] % akcií. Zbývajících [...] % akcií skupiny Progroup bylo rozděleno tímto způsobem: dva společníci měli podíly ve výši [...] % a další společník byl pak držitelem [...]% podílu. Žádný z těchto společníků nedisponoval zvláštními hlasovacími právy. |
| --- | --- |

16)

Vztah mezi příjemcem pomoci a uvedeným koncernem je následující: Ve společnosti Propapier PM2 GmbH & Co. KG má jakožto osobně ručící společník komanditní společnosti kapitálovou účast ve výši [...] (8) % společnost Propapier PM2 Beteiligungs GmbH. Ve společnosti Propapier PM2 Beteiligungs GmbH má [...]% podíl společnost Propapier Papiererzeugung GmbH a [...]% podíl pan Jürgen Heindl. Jediným společníkem společnosti Propapier Papiererzeugung GmbH byla skupina Progroup, ve které byl pan Jürgen Heindl prostřednictvím společnosti JH–Holding GmbH držitelem [...] % akcií. Zbývajících [...] % akcií skupiny Progroup bylo rozděleno tímto způsobem: dva společníci měli podíly ve výši [...] % a další společník byl pak držitelem [...]% podílu. Žádný z těchto společníků nedisponoval zvláštními hlasovacími právy.

| 17) | Skupina Progroup vyrábí a prostřednictvím svých dceřiných společností distribuuje surový papír na vlnitou lepenku a vlnitou lepenku. V době oznámení v roce 2007 se vlnitá lepenka vyráběla v Evropě v několika závodech, které provozoval podnik Prowell GmbH & Co. KG a její dceřiné společnosti Prowell S.A. ve Francii, Prowell spol. s r. o. v České republice a od konce roku 2008 též Prowell Sp. z.o.o. v Polsku. Surový papír na vlnitou lepenku vyráběla společnost Propapier Papiererzeugung GmbH. Ostatní společnosti skupiny Progroup nabízejí služby spojené s prodejem vlnité lepenky. |
| --- | --- |

17)

Skupina Progroup vyrábí a prostřednictvím svých dceřiných společností distribuuje surový papír na vlnitou lepenku a vlnitou lepenku. V době oznámení v roce 2007 se vlnitá lepenka vyráběla v Evropě v několika závodech, které provozoval podnik Prowell GmbH & Co. KG a její dceřiné společnosti Prowell S.A. ve Francii, Prowell spol. s r. o. v České republice a od konce roku 2008 též Prowell Sp. z.o.o. v Polsku. Surový papír na vlnitou lepenku vyráběla společnost Propapier Papiererzeugung GmbH. Ostatní společnosti skupiny Progroup nabízejí služby spojené s prodejem vlnité lepenky.

| 18) | Součástí projektu, jak dokládá původní oznámení z roku 2007, bylo zřízení nové elektrárny pro potřeby nové papírny. Hlavní částí investičního projektu bylo zřízení papírny, již měla zřídit i provozovat přímo společnost Propapier PM2 GmbH & Co. KG. Elektrárna, která měla papírně dodávat páru a elektřinu potřebnou při výrobním procesu, měla být zřízena a financována společností Propower GmbH (dále jen „společnost Propower“), patřící rovněž do skupiny Progroup; společnost Propower je součástí téhož koncernu a držitelem zbývajícího [...]% podílu ve společnosti Propapier PM2 GmbH & Co. KG. V rámci nájemní smlouvy mezi těmito stranami mělo být právo na užívání elektrárny převedeno na společnost Propapier PM2 GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

18)

Součástí projektu, jak dokládá původní oznámení z roku 2007, bylo zřízení nové elektrárny pro potřeby nové papírny. Hlavní částí investičního projektu bylo zřízení papírny, již měla zřídit i provozovat přímo společnost Propapier PM2 GmbH & Co. KG. Elektrárna, která měla papírně dodávat páru a elektřinu potřebnou při výrobním procesu, měla být zřízena a financována společností Propower GmbH (dále jen „společnost Propower“), patřící rovněž do skupiny Progroup; společnost Propower je součástí téhož koncernu a držitelem zbývajícího [...]% podílu ve společnosti Propapier PM2 GmbH & Co. KG. V rámci nájemní smlouvy mezi těmito stranami mělo být právo na užívání elektrárny převedeno na společnost Propapier PM2 GmbH & Co. KG.

| 19) | Německo prohlásilo, že podle německého daňového práva jsou aktiva, která tvoří součást samostatného obchodního majetku společníka (v tomto případě společnosti Propower) osobní společnosti (v tomto případě společnosti Propapier PM2 GmbH & Co. KG), pro daňové účely považovány za majetek osobní společnosti, nikoli za majetek společníka, i když je společník z hlediska občanskoprávního vlastníkem tohoto aktiva. To je podle tohoto prohlášení důsledkem daňové transparentnosti osobních společností. Společnost Propapier PM2 GmbH & Co. KG mohla tudíž žádat o podporu na celý investiční projekt včetně výstavby elektrárny, jejímž provozovatelem měla být společnost Propower. |
| --- | --- |

19)

Německo prohlásilo, že podle německého daňového práva jsou aktiva, která tvoří součást samostatného obchodního majetku společníka (v tomto případě společnosti Propower) osobní společnosti (v tomto případě společnosti Propapier PM2 GmbH & Co. KG), pro daňové účely považovány za majetek osobní společnosti, nikoli za majetek společníka, i když je společník z hlediska občanskoprávního vlastníkem tohoto aktiva. To je podle tohoto prohlášení důsledkem daňové transparentnosti osobních společností. Společnost Propapier PM2 GmbH & Co. KG mohla tudíž žádat o podporu na celý investiční projekt včetně výstavby elektrárny, jejímž provozovatelem měla být společnost Propower.

| 20) | Po přijetí zrušeného rozhodnutí Německo Komisi sdělilo, že elektrárna není již součástí podpořeného investičního projektu a že na výstavbu elektrárny nebyla žádná žádost o podporu podána, resp. že taková podpora není schválena. Společnost Propower měla být údajně prodána společnosti EnBW Energy Solutions GmbH (ESG), která je dceřinou společností podniku EnBW Energie Baden–Württemberg AG. |
| --- | --- |

20)

Po přijetí zrušeného rozhodnutí Německo Komisi sdělilo, že elektrárna není již součástí podpořeného investičního projektu a že na výstavbu elektrárny nebyla žádná žádost o podporu podána, resp. že taková podpora není schválena. Společnost Propower měla být údajně prodána společnosti EnBW Energy Solutions GmbH (ESG), která je dceřinou společností podniku EnBW Energie Baden–Württemberg AG.

| 21) | Jelikož podle německého práva obchodních společností musí být komanditní společnost tvořena nejméně dvěma společníky, z nichž jeden je společníkem s ručením omezeným, byla společnost Propapier PM2 GmbH & Co. KG po odchodu společnosti Propower zrušen. Druhý společník, společnost Propapier PM2 Beteiligungs GmbH, se z investiční společnosti změnil na společnost provozní, nazvanou Propapier PM2 GmbH (dále jako „společnost Propapier“), která se od té doby stala příjemcem opatření podpory. |
| --- | --- |

21)

Jelikož podle německého práva obchodních společností musí být komanditní společnost tvořena nejméně dvěma společníky, z nichž jeden je společníkem s ručením omezeným, byla společnost Propapier PM2 GmbH & Co. KG po odchodu společnosti Propower zrušen. Druhý společník, společnost Propapier PM2 Beteiligungs GmbH, se z investiční společnosti změnil na společnost provozní, nazvanou Propapier PM2 GmbH (dále jako „společnost Propapier“), která se od té doby stala příjemcem opatření podpory.

| 22) | Německo uvedlo, že společnost Propapier Papiererzeugung GmbH působí nyní pod obchodním názvem Propapier PM1 GmbH a je držitelkou všech podílů společnosti Propapier PM2 GmbH. |
| --- | --- |

22)

Německo uvedlo, že společnost Propapier Papiererzeugung GmbH působí nyní pod obchodním názvem Propapier PM1 GmbH a je držitelkou všech podílů společnosti Propapier PM2 GmbH.

2.3.   INVESTIČNÍ PROJEKT

2.3.1.   PRODUKTY A TECHNOLOGIE

| 23) | Surový papír na vlnitou lepenku je papír, který se vyrábí za účelem výroby vlnité lepenky. Tento pojem zahrnuje jak krycí karton (liner), tak vlnitý papír. Liner tvoří hladkou vnitřní nebo vnější vrstvu, kdežto vlnitý papír se používá na vlnitou vrstvu. Surový papír na vlnitou lepenku sestává z přírodních dřevných vláken nebo z vláken recyklovaných. Liner z dřevných vláken (dále jen „primární vlákna“) je označován jako kraftliner, liner z recyklovaných vláken jako testliner. Vlnitý papír vyrobený z primárních vláken se nazývá polochemický papír, vlnitý papír vyrobený z recyklovaných vláken je označován jako recyklovaný vlnitý papír. Surový papír na vlnitou lepenku vyráběný z recyklovaného papíru zahrnuje veškerý surový papír na vlnitou lepenku vyráběný z recyklovaných vláken, tzn. testliner a recyklovaný vlnitý. Jednotlivé druhy surového papíru na vlnitou lepenku jsou znázorněny na obrázku č. 1.

  Obrázek č. 1 |
| --- | --- |

23)

Surový papír na vlnitou lepenku je papír, který se vyrábí za účelem výroby vlnité lepenky. Tento pojem zahrnuje jak krycí karton (liner), tak vlnitý papír. Liner tvoří hladkou vnitřní nebo vnější vrstvu, kdežto vlnitý papír se používá na vlnitou vrstvu. Surový papír na vlnitou lepenku sestává z přírodních dřevných vláken nebo z vláken recyklovaných. Liner z dřevných vláken (dále jen „primární vlákna“) je označován jako kraftliner, liner z recyklovaných vláken jako testliner. Vlnitý papír vyrobený z primárních vláken se nazývá polochemický papír, vlnitý papír vyrobený z recyklovaných vláken je označován jako recyklovaný vlnitý papír. Surový papír na vlnitou lepenku vyráběný z recyklovaného papíru zahrnuje veškerý surový papír na vlnitou lepenku vyráběný z recyklovaných vláken, tzn. testliner a recyklovaný vlnitý. Jednotlivé druhy surového papíru na vlnitou lepenku jsou znázorněny na obrázku č. 1.

Obrázek č. 1

| 24) | Základem pro výrobu vlnité lepenky je surový papír na vlnitou lepenku (při výrobě vlnité lepenky se spojují vrstvy krycího a vlnitého papíru). Z vlnité lepenky se dále vyrábějí lepenkové krabice, které se používají jako obaly. |
| --- | --- |

24)

Základem pro výrobu vlnité lepenky je surový papír na vlnitou lepenku (při výrobě vlnité lepenky se spojují vrstvy krycího a vlnitého papíru). Z vlnité lepenky se dále vyrábějí lepenkové krabice, které se používají jako obaly.

| 25) | V papírně se měly vyrábět dva druhy surového papíru na vlnitou lepenku: testliner o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitý papír z recyklovaných vláken (recyklovaný vlnitý papír). |
| --- | --- |

25)

V papírně se měly vyrábět dva druhy surového papíru na vlnitou lepenku: testliner o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitý papír z recyklovaných vláken (recyklovaný vlnitý papír).

| 26) | Podle obchodního plánu platného v době oznámení měla být značná část (přibližně 75 %) surového papíru na vlnitou lepenku vyráběného v papírně, které byla poskytnuta podpora, využita v rámci skupiny Progroup k výrobě následného produktu, tj. vlnité lepenky. Skupina Progroup prodává vlnitou lepenku jako konečný výrobek. Surový papír na vlnitou lepenku nevyužitý pro vnitřní potřeby měl být prodáván třetím stranám. Na výrobě lepenkových krabic určených pro koncové zákazníky se skupina Progroup nepodílela. |
| --- | --- |

26)

Podle obchodního plánu platného v době oznámení měla být značná část (přibližně 75 %) surového papíru na vlnitou lepenku vyráběného v papírně, které byla poskytnuta podpora, využita v rámci skupiny Progroup k výrobě následného produktu, tj. vlnité lepenky. Skupina Progroup prodává vlnitou lepenku jako konečný výrobek. Surový papír na vlnitou lepenku nevyužitý pro vnitřní potřeby měl být prodáván třetím stranám. Na výrobě lepenkových krabic určených pro koncové zákazníky se skupina Progroup nepodílela.

| 27) | Plánovaná papírna měla zahrnovat zpracování sběrného papíru, papírenský stroj k výrobě surového papíru na vlnitou lepenku, provozní budovu, sklad náhradních dílů, dílenské budovy a sklad rolí papíru. |
| --- | --- |

27)

Plánovaná papírna měla zahrnovat zpracování sběrného papíru, papírenský stroj k výrobě surového papíru na vlnitou lepenku, provozní budovu, sklad náhradních dílů, dílenské budovy a sklad rolí papíru.

| 28) | V elektrárně se měla vyrábět pára potřebná pro výrobu. Za účelem účinného využívání tepelné energie měla elektrárna zároveň zajišťovat společnosti Propapier dostatek elektřiny pro pokrytí přibližně [< 60] % její spotřeby. |
| --- | --- |

28)

V elektrárně se měla vyrábět pára potřebná pro výrobu. Za účelem účinného využívání tepelné energie měla elektrárna zároveň zajišťovat společnosti Propapier dostatek elektřiny pro pokrytí přibližně [< 60] % její spotřeby.

2.3.2.   PROVÁDĚNÍ PROJEKTU

| 29) | Investiční projekt byl zahájen v prosinci 2007 a podle očekávání měl být dokončen v polovině roku 2010. Plné výrobní kapacity 6 15  000 tun surového papíru na vlnitou lepenku za rok mělo být dosaženo postupně do roku 2015. |
| --- | --- |

29)

Investiční projekt byl zahájen v prosinci 2007 a podle očekávání měl být dokončen v polovině roku 2010. Plné výrobní kapacity 6 15  000 tun surového papíru na vlnitou lepenku za rok mělo být dosaženo postupně do roku 2015.

2.4.   ZPŮSOBILÉ VÝDAJE

| 30) | Způsobilé investiční náklady se počítají na základě nákladů na počáteční investici. V původním oznámení činily kalkulované způsobilé výdaje v souladu s pokyny k regionální podpoře 64 3 8 62  500 EUR (nominální hodnota), resp. 58 6 7 22  900 EUR (diskontovaná hodnota) (9) představující výdaje na budovy, zařízení a vybavení a jiné náklady. |
| --- | --- |

30)

Způsobilé investiční náklady se počítají na základě nákladů na počáteční investici. V původním oznámení činily kalkulované způsobilé výdaje v souladu s pokyny k regionální podpoře 64 3 8 62  500 EUR (nominální hodnota), resp. 58 6 7 22  900 EUR (diskontovaná hodnota) (9) představující výdaje na budovy, zařízení a vybavení a jiné náklady.

| 31) | Do kategorie »Jiných nákladů« spadaly mimo jiné výdaje na vnitřní vybavení, IT a licence na programové vybavení počítačů. Pokud jde o licence na programové vybavení, jejichž hodnota činila [...] EUR, Německo potvrdilo, že se uplatňují pouze v podniku, který dostává podporu, a že jsou považovány za odpisovaná aktiva, že byly získány od třetích stran a v tomto provozu zůstanou pět let. |
| --- | --- |

31)

Do kategorie »Jiných nákladů« spadaly mimo jiné výdaje na vnitřní vybavení, IT a licence na programové vybavení počítačů. Pokud jde o licence na programové vybavení, jejichž hodnota činila [...] EUR, Německo potvrdilo, že se uplatňují pouze v podniku, který dostává podporu, a že jsou považovány za odpisovaná aktiva, že byly získány od třetích stran a v tomto provozu zůstanou pět let.

| 32) | Po přijetí zrušeného rozhodnutí Německo Komisi oznámilo, že poté, co byla z podpořeného projektu vyloučena elektrárna, byly způsobilé náklady odpovídajícím způsobem sníženy. Celková výše vzniklých způsobilých nákladů pozměněného projektu činí 38 5 9 44  683 EUR (nominální hodnota), resp. 35 2 9 74  825 EUR (diskontovaná hodnota). |
| --- | --- |

32)

Po přijetí zrušeného rozhodnutí Německo Komisi oznámilo, že poté, co byla z podpořeného projektu vyloučena elektrárna, byly způsobilé náklady odpovídajícím způsobem sníženy. Celková výše vzniklých způsobilých nákladů pozměněného projektu činí 38 5 9 44  683 EUR (nominální hodnota), resp. 35 2 9 74  825 EUR (diskontovaná hodnota).

2.5.   FINANCOVÁNÍ PROJEKTU

| 33) | Podle původního oznámení Německa mělo být přibližně 73 % celkových nákladů na projekt financováno prostřednictvím nesubvencovaných bankovních úvěrů (především šlo o to, že tyto úvěry neměly být kryty vládními zárukami). Dalších 14 % celkových nákladů mělo být uhrazeno z vlastních prostředků a zbývající částka měla být financována z prostředků podpory. |
| --- | --- |

33)

Podle původního oznámení Německa mělo být přibližně 73 % celkových nákladů na projekt financováno prostřednictvím nesubvencovaných bankovních úvěrů (především šlo o to, že tyto úvěry neměly být kryty vládními zárukami). Dalších 14 % celkových nákladů mělo být uhrazeno z vlastních prostředků a zbývající částka měla být financována z prostředků podpory.

| 34) | Německo potvrdilo, že i poté, co přestala být uvažována investice do elektrárny, je stále ještě splněna podmínka, že příjemce podpory investuje z vlastních prostředků, které nepocházející z podpory, více než 25 % celkových způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

34)

Německo potvrdilo, že i poté, co přestala být uvažována investice do elektrárny, je stále ještě splněna podmínka, že příjemce podpory investuje z vlastních prostředků, které nepocházející z podpory, více než 25 % celkových způsobilých nákladů.

2.6.   PRÁVNÍ ZÁKLAD

| 35) | V původním oznámení byly jako právní základ pro tuto podporu uvedeny následující právní předpisy:






  a) | zákon o investičních příspěvcích z roku 2007 (Investitionszulagengesetz 2007) ze dne 15. července 2006 ve znění zveřejněném dne 23. února 2007 ve spolkové sbírce zákonů (něm. zkr. BGBl.) 2007 I, s. 282 (režim blokových výjimek XR 6/2007 (10)); |
| --- | --- | --- |

35)

V původním oznámení byly jako právní základ pro tuto podporu uvedeny následující právní předpisy:

a)

zákon o investičních příspěvcích z roku 2007 (Investitionszulagengesetz 2007) ze dne 15. července 2006 ve znění zveřejněném dne 23. února 2007 ve spolkové sbírce zákonů (něm. zkr. BGBl.) 2007 I, s. 282 (režim blokových výjimek XR 6/2007 (10));

| b) | zákon o společném programu nazvaném »Zlepšení regionální hospodářské struktury« ze dne 6. října 1969 (BGBl. I, s. 1861), naposledy změněný článkem 102 nařízení ze dne 25. listopadu 2003 (BGBl. I, s. 2304), ve spojení s 36. rámcovým plánem společného programu (SP) »Zlepšení regionální hospodářské struktury« na období 2007–2010 (dokument Spolkového sněmu 16/5215 ze dne 27. dubna 2007) (režim blokových výjimek XR 31/2007 (11)); |
| --- | --- |

b)

zákon o společném programu nazvaném »Zlepšení regionální hospodářské struktury« ze dne 6. října 1969 (BGBl. I, s. 1861), naposledy změněný článkem 102 nařízení ze dne 25. listopadu 2003 (BGBl. I, s. 2304), ve spojení s 36. rámcovým plánem společného programu (SP) »Zlepšení regionální hospodářské struktury« na období 2007–2010 (dokument Spolkového sněmu 16/5215 ze dne 27. dubna 2007) (režim blokových výjimek XR 31/2007 (11));

| c) | směrnice ministerstva hospodářství o podpoře průmyslové ekonomiky v rámci společného programu »Zlepšení regionální hospodářské struktury« – SP – (SP–G) ze dne 7. prosince 2006 (Úřední věstník pro Braniborsko č. 51 ze dne 27. prosince 2006, s. 798); |
| --- | --- |

c)

směrnice ministerstva hospodářství o podpoře průmyslové ekonomiky v rámci společného programu »Zlepšení regionální hospodářské struktury« – SP – (SP–G) ze dne 7. prosince 2006 (Úřední věstník pro Braniborsko č. 51 ze dne 27. prosince 2006, s. 798);

| d) | zemské finanční nařízení (něm. zkr. LHO) ze dne 21. dubna 1999 (sbírka zákonů a nařízení, něm. zkr. GVBl. I/99, s. 106) s příslušnými správními předpisy (něm. zkr. VV–LHO). |
| --- | --- |

d)

zemské finanční nařízení (něm. zkr. LHO) ze dne 21. dubna 1999 (sbírka zákonů a nařízení, něm. zkr. GVBl. I/99, s. 106) s příslušnými správními předpisy (něm. zkr. VV–LHO).

| 36) | Německo po přijetí zrušeného rozhodnutí uvedlo, že celá podpora je poskytována výlučně na základě zákona o investičních příspěvcích z roku 2007, tj. v rámci režimu podpor podle nařízení o blokových výjimkách pro regionální investiční podporu XR 6/2007. |
| --- | --- |

36)

Německo po přijetí zrušeného rozhodnutí uvedlo, že celá podpora je poskytována výlučně na základě zákona o investičních příspěvcích z roku 2007, tj. v rámci režimu podpor podle nařízení o blokových výjimkách pro regionální investiční podporu XR 6/2007.

2.7.   OPATŘENÍ PODPORY

| 37) | Příjemce podpory požádal o podporu dne 15. května 2007, tj. před zahájením prací v prosinci 2007. Německo následně s výhradou výsledku důkladného prověření písemně potvrdilo, že podmínky způsobilosti jsou splněny (dopis Investitionsbank des Landes Brandenburg (Investiční banky spolkové země Braniborsko) ze dne 24. května 2007). |
| --- | --- |

37)

Příjemce podpory požádal o podporu dne 15. května 2007, tj. před zahájením prací v prosinci 2007. Německo následně s výhradou výsledku důkladného prověření písemně potvrdilo, že podmínky způsobilosti jsou splněny (dopis Investitionsbank des Landes Brandenburg (Investiční banky spolkové země Braniborsko) ze dne 24. května 2007).

| 38) | Německem oznámená celková výše podpory činila 8 2 5 09  500 EUR (nominální hodnota), resp. 7 2 1 45  700 EUR (diskontovaná hodnota). Německo potvrdilo, že tato podpora se nekumuluje s jinými podporami, které by byly určeny pro tytéž způsobilé náklady. |
| --- | --- |

38)

Německem oznámená celková výše podpory činila 8 2 5 09  500 EUR (nominální hodnota), resp. 7 2 1 45  700 EUR (diskontovaná hodnota). Německo potvrdilo, že tato podpora se nekumuluje s jinými podporami, které by byly určeny pro tytéž způsobilé náklady.

| 39) | Později Německo sdělilo, že na investiční projekt v jeho omezenější podobě byla společnosti Propapier vyplacena podpora ve výši 5 0 5 59  153 EUR (nominální hodnota), resp. 4 4 1 72  973 EUR (diskontovaná hodnota). Německo dále uvedlo, že intenzita vyplacené podpory přesáhla intenzitu podpory 12,30 % hrubého grantového ekvivalentu, která byla stanovena ve zrušeném rozhodnutí, a že diskontovaná částka vypočítaná na základě snížených způsobilých nákladů činila 4 3 4 15  903 EUR. |
| --- | --- |

39)

Později Německo sdělilo, že na investiční projekt v jeho omezenější podobě byla společnosti Propapier vyplacena podpora ve výši 5 0 5 59  153 EUR (nominální hodnota), resp. 4 4 1 72  973 EUR (diskontovaná hodnota). Německo dále uvedlo, že intenzita vyplacené podpory přesáhla intenzitu podpory 12,30 % hrubého grantového ekvivalentu, která byla stanovena ve zrušeném rozhodnutí, a že diskontovaná částka vypočítaná na základě snížených způsobilých nákladů činila 4 3 4 15  903 EUR.

| 40) | V rámci původního oznámení Německo přislíbilo, že bude dodržena maximální intenzita podpory ve výši 12,30 % hrubého grantového ekvivalentu. Dopisem ze dne 21. ledna 2014 proto Německo následně potvrdilo, že v případě společnosti Propapier došlo k navrácení částky v celkové výši 1 0 99  539 EUR, odpovídající nadlimitní částce podpory včetně úroků. |
| --- | --- |

40)

V rámci původního oznámení Německo přislíbilo, že bude dodržena maximální intenzita podpory ve výši 12,30 % hrubého grantového ekvivalentu. Dopisem ze dne 21. ledna 2014 proto Německo následně potvrdilo, že v případě společnosti Propapier došlo k navrácení částky v celkové výši 1 0 99  539 EUR, odpovídající nadlimitní částce podpory včetně úroků.

| 41) | Orgánem poskytujícím podporu na investiční příspěvek je finanční úřad ve Frankfurtu (nad Odrou). |
| --- | --- |

41)

Orgánem poskytujícím podporu na investiční příspěvek je finanční úřad ve Frankfurtu (nad Odrou).

2.8.   PŘÍNOS PRO REGIONÁLNÍ ROZVOJ

| 42) | Brandenburg–Nordost byl regionem se značnými hospodářskými a sociálními problémy, kde v roce 2004 dosahoval HDP v přepočtu na obyvatele 76,3 % průměru EU–27 (12) a míra nezaměstnanosti byla v roce 2005 na 19,8 %, což odpovídalo 220 % průměru EU–27 a 178 % celoněmeckého průměru. |
| --- | --- |

42)

Brandenburg–Nordost byl regionem se značnými hospodářskými a sociálními problémy, kde v roce 2004 dosahoval HDP v přepočtu na obyvatele 76,3 % průměru EU–27 (12) a míra nezaměstnanosti byla v roce 2005 na 19,8 %, což odpovídalo 220 % průměru EU–27 a 178 % celoněmeckého průměru.

| 43) | Za účelem povzbuzení regionálního rozvoje v této oblasti považovalo Německo za nezbytné, aby posílilo a podpořilo odvětví výroby a zpracování papíru, protože toto hospodářské odvětví představovalo pro region Brandenburg–Nordost příslib nového hospodářského potenciálu. Papírna, s níž do regionu přišla i klíčová technologie, měla vést k usazení nového primárního průmyslu a k rozšíření řetězce přidané hodnoty (zařízení pro výrobu vlnité lepenky, výroba obalů atd.). Investice do moderní papírny měla navíc dát najevo, že Eisenhüttenstadt svůj hospodářský profil diverzifikuje a nadále již nechce fungovat jako monostruktura zaměřená výlučně na hutnictví. Výroba surového papíru na vlnitou lepenku z recyklovaných vláken je také v souladu s plánem města Eisenhüttenstadt vybudovat v dané lokalitě recyklační průmysl. |
| --- | --- |

43)

Za účelem povzbuzení regionálního rozvoje v této oblasti považovalo Německo za nezbytné, aby posílilo a podpořilo odvětví výroby a zpracování papíru, protože toto hospodářské odvětví představovalo pro region Brandenburg–Nordost příslib nového hospodářského potenciálu. Papírna, s níž do regionu přišla i klíčová technologie, měla vést k usazení nového primárního průmyslu a k rozšíření řetězce přidané hodnoty (zařízení pro výrobu vlnité lepenky, výroba obalů atd.). Investice do moderní papírny měla navíc dát najevo, že Eisenhüttenstadt svůj hospodářský profil diverzifikuje a nadále již nechce fungovat jako monostruktura zaměřená výlučně na hutnictví. Výroba surového papíru na vlnitou lepenku z recyklovaných vláken je také v souladu s plánem města Eisenhüttenstadt vybudovat v dané lokalitě recyklační průmysl.

| 44) | Podle původního oznámení mělo být díky tomuto investičnímu projektu vytvořeno 150 přímých pracovních míst (z toho 36 v elektrárně) a zhruba 450 nepřímých pracovních míst (13). |
| --- | --- |

44)

Podle původního oznámení mělo být díky tomuto investičnímu projektu vytvořeno 150 přímých pracovních míst (z toho 36 v elektrárně) a zhruba 450 nepřímých pracovních míst (13).

3.   HLEDISKO HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENí

| 45) | Ve zrušeném rozhodnutí dospěla Komise k závěru, že prahová hodnota podle bodu 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře nebyla překročena. Komise kromě toho uvedla, že rozhodnutí důkladně prověřit, zda výhody spojené s podporou převažují nad narušením hospodářské soutěže, je na úvaze Komise podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře pouze v případech, kdy je překročena některá z prahových hodnot stanovených v bodu 68 písm. a) nebo b). Komise také zastávala názor, že dodržením stanovených prahových hodnot podílů na trhu a zvyšování výrobních kapacit a snížením intenzity maximální podpory podle bodu 67 pokynů k regionální podpoře je zajištěno, že případné narušení hospodářské soutěže v důsledku podpory nepřekračuje míru přiměřenou cíli regionálního rozvoje. Uvedla také, že podmínky stanovené v pokynech k regionální podpoře zaručují, že podpora má přínos pro regionální rozvoj. S ohledem na tyto skutečnosti Komise prohlásila opatření za slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy. |
| --- | --- |

45)

Ve zrušeném rozhodnutí dospěla Komise k závěru, že prahová hodnota podle bodu 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře nebyla překročena. Komise kromě toho uvedla, že rozhodnutí důkladně prověřit, zda výhody spojené s podporou převažují nad narušením hospodářské soutěže, je na úvaze Komise podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře pouze v případech, kdy je překročena některá z prahových hodnot stanovených v bodu 68 písm. a) nebo b). Komise také zastávala názor, že dodržením stanovených prahových hodnot podílů na trhu a zvyšování výrobních kapacit a snížením intenzity maximální podpory podle bodu 67 pokynů k regionální podpoře je zajištěno, že případné narušení hospodářské soutěže v důsledku podpory nepřekračuje míru přiměřenou cíli regionálního rozvoje. Uvedla také, že podmínky stanovené v pokynech k regionální podpoře zaručují, že podpora má přínos pro regionální rozvoj. S ohledem na tyto skutečnosti Komise prohlásila opatření za slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy.

| 46) | Tribunál zastával ve svém rozsudku ve věci T 304/08 názor, že splnění všech příslušných kritérií slučitelnosti stanovených v pokynech k regionální podpoře dostatečným způsobem neprokazuje, že daná opatření budou mít příznivé účinky na regionální rozvoj; z bodu 68 pokynů k regionální podpoře navíc podle něho nevyplývá, že zahájení formálního vyšetřovacího řízení je vyloučeno, jestliže stanovené prahové hodnoty podílů na trhu a zvyšování výrobních kapacit nejsou překročeny (14). Tribunál dále uvedl, že posouzení ve zrušeném rozhodnutí nemohla sama o sobě umožnit Komisi odstranit veškeré pochybnosti o slučitelnosti opatření podpory se společným trhem s ohledem na výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, jelikož použití této výjimky předpokládá, že výhody tohoto opatření převáží nad nevýhodami, ať už jsou tyto nevýhody jakkoliv omezené. Tribunál v tomto rozsudku následně zdůraznil, že v případech, kdy vzniknou pochybnosti o příznivých účincích podpory, je Komise povinna zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, a to i tehdy, když prahové hodnoty podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře nejsou překročeny. |
| --- | --- |

46)

Tribunál zastával ve svém rozsudku ve věci T 304/08 názor, že splnění všech příslušných kritérií slučitelnosti stanovených v pokynech k regionální podpoře dostatečným způsobem neprokazuje, že daná opatření budou mít příznivé účinky na regionální rozvoj; z bodu 68 pokynů k regionální podpoře navíc podle něho nevyplývá, že zahájení formálního vyšetřovacího řízení je vyloučeno, jestliže stanovené prahové hodnoty podílů na trhu a zvyšování výrobních kapacit nejsou překročeny (14). Tribunál dále uvedl, že posouzení ve zrušeném rozhodnutí nemohla sama o sobě umožnit Komisi odstranit veškeré pochybnosti o slučitelnosti opatření podpory se společným trhem s ohledem na výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, jelikož použití této výjimky předpokládá, že výhody tohoto opatření převáží nad nevýhodami, ať už jsou tyto nevýhody jakkoliv omezené. Tribunál v tomto rozsudku následně zdůraznil, že v případech, kdy vzniknou pochybnosti o příznivých účincích podpory, je Komise povinna zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU, a to i tehdy, když prahové hodnoty podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře nejsou překročeny.

| 47) | Ve 118. a 127. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení Komise poukázala na argumentaci stěžovatelů, že kapacita vytvořená díky projektu společnosti Propapier by na trzích, které jsou podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře pro hodnocení relevantní, překročila hodnotu 5 % a podpora poskytnutá ve prospěch společnosti Propapier by vážně narušila hospodářskou soutěž v odvětví, které musí zápasit se strukturálním nadbytkem kapacit. Podle stěžovatelů reagovalo odvětví omezením kapacit a nová kapacita, kterou měla vytvořit společnost Propapier, by stávající problémy tohoto odvětví opět vyostřila; nahradila by kapacity provozů, které byly zastaveny, protože bylo třeba opět nastolit vyváženou hospodářskou soutěž na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku. |
| --- | --- |

47)

Ve 118. a 127. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení Komise poukázala na argumentaci stěžovatelů, že kapacita vytvořená díky projektu společnosti Propapier by na trzích, které jsou podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře pro hodnocení relevantní, překročila hodnotu 5 % a podpora poskytnutá ve prospěch společnosti Propapier by vážně narušila hospodářskou soutěž v odvětví, které musí zápasit se strukturálním nadbytkem kapacit. Podle stěžovatelů reagovalo odvětví omezením kapacit a nová kapacita, kterou měla vytvořit společnost Propapier, by stávající problémy tohoto odvětví opět vyostřila; nahradila by kapacity provozů, které byly zastaveny, protože bylo třeba opět nastolit vyváženou hospodářskou soutěž na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku.

| 48) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochyby o tom, zda se toto odvětví skutečně potýká s problémem strukturální nadbytečné kapacity a zda by podpora poskytnutá ve prospěch společnosti Propapier přispěla k přetrvávání nebo zesílení tohoto problému. Komise rovněž neučinila žádný závěr ohledně otázky, zda kapacita vytvořená v rámci podpořeného projektu skutečně překračuje 5 % viditelné (»zdánlivé«) spotřeby na relevantním trhu či nikoli, a přijala v této souvislosti připomínky třetích stran. Komise uvedla, že na základě informací, které měla před přijetím zrušeného rozhodnutí k dispozici, nemohla nade vši pochybnost určit, zda kladné účinky podpory převažují nad jejími negativními účinky (způsobené narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy) a zda nebyla překročena prahová hodnota stanovená v bodě 68 pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

48)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochyby o tom, zda se toto odvětví skutečně potýká s problémem strukturální nadbytečné kapacity a zda by podpora poskytnutá ve prospěch společnosti Propapier přispěla k přetrvávání nebo zesílení tohoto problému. Komise rovněž neučinila žádný závěr ohledně otázky, zda kapacita vytvořená v rámci podpořeného projektu skutečně překračuje 5 % viditelné (»zdánlivé«) spotřeby na relevantním trhu či nikoli, a přijala v této souvislosti připomínky třetích stran. Komise uvedla, že na základě informací, které měla před přijetím zrušeného rozhodnutí k dispozici, nemohla nade vši pochybnost určit, zda kladné účinky podpory převažují nad jejími negativními účinky (způsobené narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy) a zda nebyla překročena prahová hodnota stanovená v bodě 68 pokynů k regionální podpoře.

| 49) | Komise proto členské státy a zúčastněné strany vyzvala, aby k otázce správného uplatnění požadavku prověření stanoveného v bodě 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře zaujaly stanovisko. Komise požádala zejména o informace, které by jí umožnily učinit závěr, zda se relevantní trh v období 2001–2006 potýkal se strukturální nadbytečnou kapacitou, zda by oznámená podpora takovou situaci zachovala nebo posílila a zda by pozitivní účinky podpory poskytnuté společnosti Propapier mohly převážit nad jejími negativními účinky, pokud jde o narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

49)

Komise proto členské státy a zúčastněné strany vyzvala, aby k otázce správného uplatnění požadavku prověření stanoveného v bodě 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře zaujaly stanovisko. Komise požádala zejména o informace, které by jí umožnily učinit závěr, zda se relevantní trh v období 2001–2006 potýkal se strukturální nadbytečnou kapacitou, zda by oznámená podpora takovou situaci zachovala nebo posílila a zda by pozitivní účinky podpory poskytnuté společnosti Propapier mohly převážit nad jejími negativními účinky, pokud jde o narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu mezi členskými státy.

4.   STANOVISKO STĚŽOVATELE SKUPINA SMURFIT KAPPA

4.1.   ÚVODNÍ POZNÁMKY

| 50) | Skupina Smurfit Kappa zdůrazňuje, že je to na prvním místě Německo, a nikoli skupina Smurfit Kappa, kdo musí dokázat, že projekt společnosti Propapier nevede k nepřijatelnému narušování hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

50)

Skupina Smurfit Kappa zdůrazňuje, že je to na prvním místě Německo, a nikoli skupina Smurfit Kappa, kdo musí dokázat, že projekt společnosti Propapier nevede k nepřijatelnému narušování hospodářské soutěže.

| 51) | Skupina Smurfit Kappa trvá na tom, že podle rozsudku Tribunálu ve věci T–304/08 se Komise zavazuje k tomu, že prověří, zda očekávané výhody podpory převáží nad narušením hospodářské soutěže a ovlivňováním obchodu mezi členskými státy, a podotýká, že po zahájení formálního vyšetřovacího řízení není již prahová hodnota podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře relevantní. |
| --- | --- |

51)

Skupina Smurfit Kappa trvá na tom, že podle rozsudku Tribunálu ve věci T–304/08 se Komise zavazuje k tomu, že prověří, zda očekávané výhody podpory převáží nad narušením hospodářské soutěže a ovlivňováním obchodu mezi členskými státy, a podotýká, že po zahájení formálního vyšetřovacího řízení není již prahová hodnota podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře relevantní.

4.2.   VYMEZENÍ TRHU

| 52) | Skupina Smurfit Kappa zaujala stanovisko k předběžnému vymezení relevantního výrobkového trhu podle rozhodnutí Komise o zahájení řízení (které odpovídá vymezení trhu podle zrušeného rozhodnutí) a odkazuje na svůj návrh na zrušení původního rozhodnutí o podpoře N 582/07 (dále jen »návrh«), který podala u Tribunálu dne 5. srpna 2008 a ve kterém uvedla, že toto vymezení je nesprávné. |
| --- | --- |

52)

Skupina Smurfit Kappa zaujala stanovisko k předběžnému vymezení relevantního výrobkového trhu podle rozhodnutí Komise o zahájení řízení (které odpovídá vymezení trhu podle zrušeného rozhodnutí) a odkazuje na svůj návrh na zrušení původního rozhodnutí o podpoře N 582/07 (dále jen »návrh«), který podala u Tribunálu dne 5. srpna 2008 a ve kterém uvedla, že toto vymezení je nesprávné.

| 53) | Podle názoru skupiny Smurfit Kappa neexistuje pro testliner o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a pro vlnitý papír z recyklovaného papíru žádný trh a společnost Propapier se svým novým papírenským strojem PM2 nikdy nezamýšlela vyrábět testliner o plošné hmotnosti do 150 g/m2, nýbrž materiál na zvlněnou vrstvu a testliner III o plošné hmotnosti 70/110 g/m2 a rovněž vlnitý papír o plošné hmotnosti 70/130 g/m2 (informace z tiskových prohlášení), z čehož implicitně vyplývá, že je třeba zohledňovat ještě úžeji vymezený trh. Skupina Smurfit Kappa proto Komisi vyzývá, aby relevantní výrobkové trhy vymezila přesněji. |
| --- | --- |

53)

Podle názoru skupiny Smurfit Kappa neexistuje pro testliner o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a pro vlnitý papír z recyklovaného papíru žádný trh a společnost Propapier se svým novým papírenským strojem PM2 nikdy nezamýšlela vyrábět testliner o plošné hmotnosti do 150 g/m2, nýbrž materiál na zvlněnou vrstvu a testliner III o plošné hmotnosti 70/110 g/m2 a rovněž vlnitý papír o plošné hmotnosti 70/130 g/m2 (informace z tiskových prohlášení), z čehož implicitně vyplývá, že je třeba zohledňovat ještě úžeji vymezený trh. Skupina Smurfit Kappa proto Komisi vyzývá, aby relevantní výrobkové trhy vymezila přesněji.

4.3.   VÝPOČET NÁRŮSTU KAPACITY

| 54) | Skupina Smurfit Kappa poukazuje na informace z rozhovorů a tiskových prohlášení, podle nichž nová papírna bude schopna vyrobit každoročně 6 50  000 tun, nebo dokonce až 7 50  000 tun surového papíru na vlnitou lepenku, což daleko převyšuje kapacitu, kterou oznámilo Německo. Skupina Smurfit Kappa došla k závěru, že Komise by se neměla spoléhat na číselné údaje, které oznámilo Německo, a měla by provést své vlastní šetření. |
| --- | --- |

54)

Skupina Smurfit Kappa poukazuje na informace z rozhovorů a tiskových prohlášení, podle nichž nová papírna bude schopna vyrobit každoročně 6 50  000 tun, nebo dokonce až 7 50  000 tun surového papíru na vlnitou lepenku, což daleko převyšuje kapacitu, kterou oznámilo Německo. Skupina Smurfit Kappa došla k závěru, že Komise by se neměla spoléhat na číselné údaje, které oznámilo Německo, a měla by provést své vlastní šetření.

| 55) | Ve své argumentaci vychází skupina Smurfit Kappa z velké části ze studie společnosti London Economics (Economic analysis of State aid given to Progroup AG (15)) z roku 2007, již si nechala vypracovat a z níž vyplynulo, že v důsledku rozšíření výroby se ze skupiny Progroup, která byla doposud čistým kupujícím surového papíru na vlnitou lepenku, stane její čistý prodávající, a to řádově v množství 2 50  000 tun ročně. Při celkové kapacitě nové papírny vybavené papírenským strojem PM2 6 50  000 tun ročně (objem předpokládaný skupinou Smurfit Kappa) by se poptávka tohoto podniku po surovém papíru na vlnitou lepenku vyrobeném jinde snížila o 4 00  000 tun ročně. Skupina Smurfit Kappa z toho vyvozuje, že do údajů týkajících se volného trhu (tj. trhu, který zahrnuje prodej výlučně třetím stranám, tzn. bez dodávek uskutečňovaných v rámci podniku) je nutno započítat celý tento roční objem 6 50  000 tun. |
| --- | --- |

55)

Ve své argumentaci vychází skupina Smurfit Kappa z velké části ze studie společnosti London Economics (Economic analysis of State aid given to Progroup AG (15)) z roku 2007, již si nechala vypracovat a z níž vyplynulo, že v důsledku rozšíření výroby se ze skupiny Progroup, která byla doposud čistým kupujícím surového papíru na vlnitou lepenku, stane její čistý prodávající, a to řádově v množství 2 50  000 tun ročně. Při celkové kapacitě nové papírny vybavené papírenským strojem PM2 6 50  000 tun ročně (objem předpokládaný skupinou Smurfit Kappa) by se poptávka tohoto podniku po surovém papíru na vlnitou lepenku vyrobeném jinde snížila o 4 00  000 tun ročně. Skupina Smurfit Kappa z toho vyvozuje, že do údajů týkajících se volného trhu (tj. trhu, který zahrnuje prodej výlučně třetím stranám, tzn. bez dodávek uskutečňovaných v rámci podniku) je nutno započítat celý tento roční objem 6 50  000 tun.

| 56) | Skupina Smurfit Kappa tvrdí, že je nutno zohlednit »efekt přesunu« (ve smyslu definice uvedené ve studii společnosti London Economics): podle skupiny Smurfit Kappa by surový papír na vlnitou lepenku používaný v rámci koncernu v konečném důsledku působil na úkor odbytu jiných výrobců na volném trhu, protože skupina Progroup by tento surový papír na vlnitou lepenku přestala na volném trhu odebírat. Skutečný nárůst kapacity je tedy podle skupiny Smurfit Kappa nutno počítat jako součet nového objemu prodeje společnosti Propapier na volném trhu a nerealizovaného prodeje jiných výrobců na volném trhu. Výsledná hodnota je podle skupiny Smurfit Kappa skutečná nová celková výrobní kapacita. |
| --- | --- |

56)

Skupina Smurfit Kappa tvrdí, že je nutno zohlednit »efekt přesunu« (ve smyslu definice uvedené ve studii společnosti London Economics): podle skupiny Smurfit Kappa by surový papír na vlnitou lepenku používaný v rámci koncernu v konečném důsledku působil na úkor odbytu jiných výrobců na volném trhu, protože skupina Progroup by tento surový papír na vlnitou lepenku přestala na volném trhu odebírat. Skutečný nárůst kapacity je tedy podle skupiny Smurfit Kappa nutno počítat jako součet nového objemu prodeje společnosti Propapier na volném trhu a nerealizovaného prodeje jiných výrobců na volném trhu. Výsledná hodnota je podle skupiny Smurfit Kappa skutečná nová celková výrobní kapacita.

| 57) | Skupina Smurfit Kappa předložila jednu excelovou tabulku ze dne 30. června 2008 (příloha A.10 návrhu) a pracuje s některými číselnými údaji ze zprávy společnosti Henry Poole Consulting (16) z roku 2007. Tato tabulka ukazuje, že skupina Progroup v roce 2008 poptávala na trhu každoročně 2 40  000 tun surového papíru na vlnitou lepenku vyrobeného z recyklovaného papíru, a na rok 2010 (tedy po realizaci investičního projektu) předpovídá společnosti Propapier roční objem výroby 2 85  000 tun surového papíru na vlnitou lepenku vyrobeného z recyklovaného papíru a prodaného na trhu. Skupina Smurfit Kappa je toho názoru, že součet obou těchto hodnot (5 25  000 tun ročně vypočítaných jako součet 2 85  000 tun ročně, které se nepoužijí v rámci koncernu, a 2 40  000 tun ročně, které skupina Progroup již nemusí odebírat na volném trhu) představuje celkový dopad podpořeného investičního projektu na volný trh se surovým papírem na vlnitou lepenku, a z této hodnoty je tudíž nutno vycházet při výpočtu nárůstu kapacity ve smyslu bodu 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

57)

Skupina Smurfit Kappa předložila jednu excelovou tabulku ze dne 30. června 2008 (příloha A.10 návrhu) a pracuje s některými číselnými údaji ze zprávy společnosti Henry Poole Consulting (16) z roku 2007. Tato tabulka ukazuje, že skupina Progroup v roce 2008 poptávala na trhu každoročně 2 40  000 tun surového papíru na vlnitou lepenku vyrobeného z recyklovaného papíru, a na rok 2010 (tedy po realizaci investičního projektu) předpovídá společnosti Propapier roční objem výroby 2 85  000 tun surového papíru na vlnitou lepenku vyrobeného z recyklovaného papíru a prodaného na trhu. Skupina Smurfit Kappa je toho názoru, že součet obou těchto hodnot (5 25  000 tun ročně vypočítaných jako součet 2 85  000 tun ročně, které se nepoužijí v rámci koncernu, a 2 40  000 tun ročně, které skupina Progroup již nemusí odebírat na volném trhu) představuje celkový dopad podpořeného investičního projektu na volný trh se surovým papírem na vlnitou lepenku, a z této hodnoty je tudíž nutno vycházet při výpočtu nárůstu kapacity ve smyslu bodu 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře.

| 58) | Skupina Smurfit Kappa navíc nesouhlasí s tím, že by se v případě surového papíru na vlnitou lepenku dodávaného na volný trh zvýšila kapacita o 1 50  000 tun ročně, což je hodnota, kterou udává společnost Propapier. Skupina Smurfit Kappa uvádí, že továrna na výrobu vlnité lepenky, kterou skupina Progroup nově postavila v polském Strykówě, spotřebuje jen asi 1 00  000 tun sběrného papíru ročně. I kdyby tato nová spotřeba byla odečtena od ročního objemu 6 50  000 tun, celková kapacita by stále ještě dosahovala 5 50  000 tun ročně. |
| --- | --- |

58)

Skupina Smurfit Kappa navíc nesouhlasí s tím, že by se v případě surového papíru na vlnitou lepenku dodávaného na volný trh zvýšila kapacita o 1 50  000 tun ročně, což je hodnota, kterou udává společnost Propapier. Skupina Smurfit Kappa uvádí, že továrna na výrobu vlnité lepenky, kterou skupina Progroup nově postavila v polském Strykówě, spotřebuje jen asi 1 00  000 tun sběrného papíru ročně. I kdyby tato nová spotřeba byla odečtena od ročního objemu 6 50  000 tun, celková kapacita by stále ještě dosahovala 5 50  000 tun ročně.

| 59) | Skupina Smurfit Kappa na základě toho dochází k závěru, že nárůst kapacity, k němuž dojde díky podpořenému investičnímu záměru společnosti Propapier, přesahuje 5 % prahovou hodnotu (podle číselných údajů o stavu volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku v roce 2006) uvedenou v bodě 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

59)

Skupina Smurfit Kappa na základě toho dochází k závěru, že nárůst kapacity, k němuž dojde díky podpořenému investičnímu záměru společnosti Propapier, přesahuje 5 % prahovou hodnotu (podle číselných údajů o stavu volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku v roce 2006) uvedenou v bodě 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře.

4.4.   NADBYTEČNÁ KAPACITA

| 60) | Skupina Smurfit Kappa uvádí, že trh se surovým papírem vlnitou lepenku se v relevantním časovém období 2001–2006 potýkal s problémem strukturální nadbytečné kapacity. Podle skupiny Smurfit Kappa se tento trh vyznačoval nedostatkem odpovídajícího nárůstu poptávky, zároveň však bylo stimulováno, zejména prostřednictvím státních podpor, vytváření nových kapacit, které přispívaly k dalšímu zvyšování těchto nadkapacitních stavů. V důsledku toho museli podle skupiny Smurfit Kappa ostatní výrobci papíru v zájmu zachování konkurenceschopnosti uzavírat své výrobní provozy (skupina Smurfit Kappa ukončila v období 2001–2008 provoz 14 papírenských strojů). Skupina Smurfit Kappa poukazuje na studii společnosti London Economics, z níž vyplývá, že nové kapacity (zvláště pak ty, které byly financovány ze státních podpor) měly závažné negativní dopady na hospodářskou soutěž. Studie zmiňuje velké obtíže, s nimiž se evropský trh se surovým papírem na vlnitou lepenku v období 2002–2006 potýkal, a poukazuje na vážné problémy tohoto odvětví s nadbytečnou kapacitou. Uváděné číselné údaje se zakládají na údajích asociace Groupement Ondulé a skupiny Smurfit Kappa a pro období 2003–2005 z nich vyplývá méně než 90 % využití kapacit. Hodnoty vztahující se na období 2006–2007 se nacházejí nad úrovní 90 %, pro tyto roky studie nicméně uvádí i alternativní číselné údaje, z nichž vyplývá opět méně než 90 % využití kapacit, »kdyby nedošlo k žádnému snižování kapacit«. |
| --- | --- |

60)

Skupina Smurfit Kappa uvádí, že trh se surovým papírem vlnitou lepenku se v relevantním časovém období 2001–2006 potýkal s problémem strukturální nadbytečné kapacity. Podle skupiny Smurfit Kappa se tento trh vyznačoval nedostatkem odpovídajícího nárůstu poptávky, zároveň však bylo stimulováno, zejména prostřednictvím státních podpor, vytváření nových kapacit, které přispívaly k dalšímu zvyšování těchto nadkapacitních stavů. V důsledku toho museli podle skupiny Smurfit Kappa ostatní výrobci papíru v zájmu zachování konkurenceschopnosti uzavírat své výrobní provozy (skupina Smurfit Kappa ukončila v období 2001–2008 provoz 14 papírenských strojů). Skupina Smurfit Kappa poukazuje na studii společnosti London Economics, z níž vyplývá, že nové kapacity (zvláště pak ty, které byly financovány ze státních podpor) měly závažné negativní dopady na hospodářskou soutěž. Studie zmiňuje velké obtíže, s nimiž se evropský trh se surovým papírem na vlnitou lepenku v období 2002–2006 potýkal, a poukazuje na vážné problémy tohoto odvětví s nadbytečnou kapacitou. Uváděné číselné údaje se zakládají na údajích asociace Groupement Ondulé a skupiny Smurfit Kappa a pro období 2003–2005 z nich vyplývá méně než 90 % využití kapacit. Hodnoty vztahující se na období 2006–2007 se nacházejí nad úrovní 90 %, pro tyto roky studie nicméně uvádí i alternativní číselné údaje, z nichž vyplývá opět méně než 90 % využití kapacit, »kdyby nedošlo k žádnému snižování kapacit«.

4.5.   PŘÍNOS K REGIONÁLNÍMU ROZVOJI A ZVÁŽENÍ POZITIVNÍCH A NEGATIVNÍCH DOPADŮ

| 61) | Co se týče zvážení pozitivních a negativních dopadů podpory s ohledem na narušování hospodářské soutěže na trhu, pro který je příznačná strukturální nadbytečná kapacita, skupina Smurfit Kappa uvádí, že k technologickému rozvoji oblasti nijak nepřispívá, je–li do této oblasti dopraven a instalován papírenský stroj, který byl vyroben na jiném místě. Skupina Smurfit Kappa k tomu dodává, že projekt bez ohledu na elektrárnu a zařízení pro zpracování odpadních vod, které jsou obě součástí projektu společnosti Propapier, s sebou do oblasti nepřinese žádné další investice a od zvyšování počtu papíren nelze očekávat ani žádný přínos v podobě vyšší efektivity. Očekávat podle ní nelze ani rozšíření řetězce přidané hodnoty, protože v dané oblasti například nejsou pro vlnitou lepenku žádní odběratelé, a stavět zde továrnu na výrobu vlnité lepenky tudíž nemá opodstatnění. |
| --- | --- |

61)

Co se týče zvážení pozitivních a negativních dopadů podpory s ohledem na narušování hospodářské soutěže na trhu, pro který je příznačná strukturální nadbytečná kapacita, skupina Smurfit Kappa uvádí, že k technologickému rozvoji oblasti nijak nepřispívá, je–li do této oblasti dopraven a instalován papírenský stroj, který byl vyroben na jiném místě. Skupina Smurfit Kappa k tomu dodává, že projekt bez ohledu na elektrárnu a zařízení pro zpracování odpadních vod, které jsou obě součástí projektu společnosti Propapier, s sebou do oblasti nepřinese žádné další investice a od zvyšování počtu papíren nelze očekávat ani žádný přínos v podobě vyšší efektivity. Očekávat podle ní nelze ani rozšíření řetězce přidané hodnoty, protože v dané oblasti například nejsou pro vlnitou lepenku žádní odběratelé, a stavět zde továrnu na výrobu vlnité lepenky tudíž nemá opodstatnění.

| 62) | Skupina Smurfit Kappa dále uvádí, že už v roce 2007 bylo možné předvídat, že bez ohledu na počet a kvalitu pracovních míst, které investice společnosti Propapier vytvoří, by byl počet pracovních míst, která jinde zaniknou, vyšší. |
| --- | --- |

62)

Skupina Smurfit Kappa dále uvádí, že už v roce 2007 bylo možné předvídat, že bez ohledu na počet a kvalitu pracovních míst, které investice společnosti Propapier vytvoří, by byl počet pracovních míst, která jinde zaniknou, vyšší.

| 63) | Na základě číselných údajů uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení skupina Smurfit Kappa spočítala, že podpora připadající na jedno vytvořené přímé pracovní místo činí 3 50  000 EUR. Skupina Smurfit Kappa pochybuje o tom, zda tato pracovní místa bude možné v daném regionu trvale udržet a zda mohou být kvalifikována jako vysoce kvalitní pracovní místa. Pochybnosti má skupina Smurfit Kappa také ohledně toho, zda z těchto pracovních míst bude mít prospěch dotčený region, protože část pracovníků společnosti Propapier dojíždí za prací z jiných oblastí. Skupina Smurfit Kappa zpochybňuje, že by za výhodu odůvodňující poskytnutí podpory mohla být považována skutečnost, že část hlavního výrobního týmu pochází z továrny, kterou společnost Propapier provozuje v Burgu (Sasko–Anhaltsko). |
| --- | --- |

63)

Na základě číselných údajů uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení skupina Smurfit Kappa spočítala, že podpora připadající na jedno vytvořené přímé pracovní místo činí 3 50  000 EUR. Skupina Smurfit Kappa pochybuje o tom, zda tato pracovní místa bude možné v daném regionu trvale udržet a zda mohou být kvalifikována jako vysoce kvalitní pracovní místa. Pochybnosti má skupina Smurfit Kappa také ohledně toho, zda z těchto pracovních míst bude mít prospěch dotčený region, protože část pracovníků společnosti Propapier dojíždí za prací z jiných oblastí. Skupina Smurfit Kappa zpochybňuje, že by za výhodu odůvodňující poskytnutí podpory mohla být považována skutečnost, že část hlavního výrobního týmu pochází z továrny, kterou společnost Propapier provozuje v Burgu (Sasko–Anhaltsko).

| 64) | Co se týče 529 nepřímých pracovních míst, poukazuje skupina Smurfit Kappa na výrok jednoho z členů představenstva společnosti Propapier z roku 2010, podle něhož vzniklo pouze 329 nepřímých míst a že (jen) něco málo přes 60 % pracovníků pochází z regionu. Skupina Smurfit Kappa je toho názoru, že k tomu, aby bylo možné dostatečně posoudit dopady na region, je zapotřebí získat podrobnější informace (například o tom, zda se počítají i pracovní místa v oblasti údržby nebo infrastrukturálních projektů a zda nepřímá pracovní místa jsou na dobu neurčitou), a vybízí Komisi, aby tyto informace prověřila. |
| --- | --- |

64)

Co se týče 529 nepřímých pracovních míst, poukazuje skupina Smurfit Kappa na výrok jednoho z členů představenstva společnosti Propapier z roku 2010, podle něhož vzniklo pouze 329 nepřímých míst a že (jen) něco málo přes 60 % pracovníků pochází z regionu. Skupina Smurfit Kappa je toho názoru, že k tomu, aby bylo možné dostatečně posoudit dopady na region, je zapotřebí získat podrobnější informace (například o tom, zda se počítají i pracovní místa v oblasti údržby nebo infrastrukturálních projektů a zda nepřímá pracovní místa jsou na dobu neurčitou), a vybízí Komisi, aby tyto informace prověřila.

4.6.   INFRASTRUKTURÁLNÍ PODPORA VE PROSPĚCH SPOLEČNOSTI PROPAPIER

| 65) | Skupina Smurfit Kappa se odvolává na samostatné rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení o infrastrukturální podpoře ve prospěch společnosti Propapier (podpora SA.36147). Skupina Smurfit Kappa přitom zastává názor, že podpora zařízení pro zpracování odpadních vod představuje investici, kterou nelze chápat odděleně od podpory, která je předmětem rozhodnutí o zahájení řízení SA.23827, a žádá, aby Komise obě opatření prověřila v rámci téhož řízení, popřípadě aby vysvětlila, proč je nelze považovat za součásti téhož projektu. |
| --- | --- |

65)

Skupina Smurfit Kappa se odvolává na samostatné rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení o infrastrukturální podpoře ve prospěch společnosti Propapier (podpora SA.36147). Skupina Smurfit Kappa přitom zastává názor, že podpora zařízení pro zpracování odpadních vod představuje investici, kterou nelze chápat odděleně od podpory, která je předmětem rozhodnutí o zahájení řízení SA.23827, a žádá, aby Komise obě opatření prověřila v rámci téhož řízení, popřípadě aby vysvětlila, proč je nelze považovat za součásti téhož projektu.

5.   STANOVISKO NĚMECKA

5.1.   ÚVODNÍ POZNÁMKY

| 66) | Německo zastává názor, že po zrušení rozhodnutí N 582/07 Komise neměla zahajovat formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU; namísto toho měla v rámci předběžného posouzení přijmout rozhodnutí ve smyslu čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999 (17). Německo zdůrazňuje, že rozsudek Tribunálu ve věci T–304/08 nestanovuje zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze strany Komise. Německo navíc nechápe, proč Komise, aniž jsou k dispozici nějaká nová fakta, vyjadřuje nyní pochybnosti ohledně otázky, zda na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku byly před rokem 2008 kapacitní přebytky, když předtím, ve svém zrušeném rozhodnutí, shledala, že trh se s nadbytečnou kapacitou nepotýkal a že 5 % prahová hodnota uvedená v bodě 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře není překročena; tento postoj hájila Komise i před Tribunálem. |
| --- | --- |

66)

Německo zastává názor, že po zrušení rozhodnutí N 582/07 Komise neměla zahajovat formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU; namísto toho měla v rámci předběžného posouzení přijmout rozhodnutí ve smyslu čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999 (17). Německo zdůrazňuje, že rozsudek Tribunálu ve věci T–304/08 nestanovuje zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze strany Komise. Německo navíc nechápe, proč Komise, aniž jsou k dispozici nějaká nová fakta, vyjadřuje nyní pochybnosti ohledně otázky, zda na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku byly před rokem 2008 kapacitní přebytky, když předtím, ve svém zrušeném rozhodnutí, shledala, že trh se s nadbytečnou kapacitou nepotýkal a že 5 % prahová hodnota uvedená v bodě 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře není překročena; tento postoj hájila Komise i před Tribunálem.

| 67) | Německo poznamenává, že pouhé vystoupení stěžovatele nepředstavuje pro Komisi žádné »závažné potíže«, pokud jde o stanovení toho, zda podpora je slučitelná s vnitřním trhem. Německo uvádí, že volba postupu, který má být použit, nemůže být určována »třetím účastníkem trhu«. Podle Německa jsou tyto závěry podpořeny tím, že příjemce podpory nemá po investici větší vliv na hospodářskou soutěž než dříve (jelikož nemá významnější podíl na trhu). Německo přitom zdůrazňuje, že papírna měla sloužit v první řadě tomu, aby skupině Progroup pokryla její nově vzniklou vnitřní potřebu surového papíru na vlnitou lepenku. |
| --- | --- |

67)

Německo poznamenává, že pouhé vystoupení stěžovatele nepředstavuje pro Komisi žádné »závažné potíže«, pokud jde o stanovení toho, zda podpora je slučitelná s vnitřním trhem. Německo uvádí, že volba postupu, který má být použit, nemůže být určována »třetím účastníkem trhu«. Podle Německa jsou tyto závěry podpořeny tím, že příjemce podpory nemá po investici větší vliv na hospodářskou soutěž než dříve (jelikož nemá významnější podíl na trhu). Německo přitom zdůrazňuje, že papírna měla sloužit v první řadě tomu, aby skupině Progroup pokryla její nově vzniklou vnitřní potřebu surového papíru na vlnitou lepenku.

| 68) | Německo k tomu dodává, že Komise – pokud by rozhodla, že je třeba přistoupit k důkladnému prověření – měla zohlednit skutečnost, že nebyla překročena prahová hodnota podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře jakožto důležitý ukazatel toho, že podpora má na hospodářskou soutěž pouze omezené dopady. |
| --- | --- |

68)

Německo k tomu dodává, že Komise – pokud by rozhodla, že je třeba přistoupit k důkladnému prověření – měla zohlednit skutečnost, že nebyla překročena prahová hodnota podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře jakožto důležitý ukazatel toho, že podpora má na hospodářskou soutěž pouze omezené dopady.

| 69) | Německo předložilo několik studií:






  a) | zprávu z roku 2013 o hospodářské analýze investiční podpory ve prospěch skupiny Progroup (dále jen »zpráva ECA«) (18), jejíž vypracování zadala skupina Progroup pro účely podpory SA.23827. Zpráva vychází z informací společnosti Pöyry Management Consulting Oy (dále jen »Pöyry«); |
| --- | --- | --- |

69)

Německo předložilo několik studií:

a)

zprávu z roku 2013 o hospodářské analýze investiční podpory ve prospěch skupiny Progroup (dále jen »zpráva ECA«) (18), jejíž vypracování zadala skupina Progroup pro účely podpory SA.23827. Zpráva vychází z informací společnosti Pöyry Management Consulting Oy (dále jen »Pöyry«);

| b) | zprávu od společnosti Roland Berger Strategy Consultants (19) (dále jen »zpráva společnosti Roland Berger«) z roku 2013, jejíž vypracování zadala skupina Progroup. Zpráva obsahuje následné srovnání zamýšleného místa určení investice, tj. města Eisenhüttenstadt, s alternativním místem určení ([...]); |
| --- | --- |

b)

zprávu od společnosti Roland Berger Strategy Consultants (19) (dále jen »zpráva společnosti Roland Berger«) z roku 2013, jejíž vypracování zadala skupina Progroup. Zpráva obsahuje následné srovnání zamýšleného místa určení investice, tj. města Eisenhüttenstadt, s alternativním místem určení ([...]);

| c) | analytická zpráva Deutsche Bank Research o skupině Smurfit Kappa z roku 2007 (20) (dále jen »studie Deutsche Bank«). |
| --- | --- |

c)

analytická zpráva Deutsche Bank Research o skupině Smurfit Kappa z roku 2007 (20) (dále jen »studie Deutsche Bank«).

| 70) | Německo předložilo navíc kopie písemných vyjádření a příloh k věci T–304/08. |
| --- | --- |

70)

Německo předložilo navíc kopie písemných vyjádření a příloh k věci T–304/08.

5.2.   VYMEZENÍ TRHU

5.2.1.   RELEVANTNÍ TRH SUROVÉHO PAPÍRU NA VLNITOU LEPENKU – VOLNÝ TRH VERSUS CELKOVÝ TRH

| 71) | Německo proti argumentům skupiny Smurfit Kappa namítá, že stroj PM2 je sice optimalizován pro výrobu gramáží v rozmezí 70 g/m2 a 130 g/m2, může být však kdykoli nastaven i na výrobu papíru s vyšší nebo nižší plošnou hmotností. Technicky vzato může být stroj PM2 používán k výrobě gramáží do 150 g/m2. Společnost Propapier má navíc obchodní zájem na výrobě vyšších gramáží, když jejich tržní cena stoupá. Německo k tomu dodává, že argumentace skupiny Smurfit Kappa je v rozporu s ustálenou rozhodovací praxí Komise (specifikace, které skupina Smurfit Kappa uvádí, jsou pod úrovní i té nejmenší segmentace trhu, s jakou Komise pro účely vymezení trhu v podobných věcech pracovala). |
| --- | --- |

71)

Německo proti argumentům skupiny Smurfit Kappa namítá, že stroj PM2 je sice optimalizován pro výrobu gramáží v rozmezí 70 g/m2 a 130 g/m2, může být však kdykoli nastaven i na výrobu papíru s vyšší nebo nižší plošnou hmotností. Technicky vzato může být stroj PM2 používán k výrobě gramáží do 150 g/m2. Společnost Propapier má navíc obchodní zájem na výrobě vyšších gramáží, když jejich tržní cena stoupá. Německo k tomu dodává, že argumentace skupiny Smurfit Kappa je v rozporu s ustálenou rozhodovací praxí Komise (specifikace, které skupina Smurfit Kappa uvádí, jsou pod úrovní i té nejmenší segmentace trhu, s jakou Komise pro účely vymezení trhu v podobných věcech pracovala).

| 72) | Ve svých připomínkách k tomu Německo uvádí, že rozlišování mezi volným trhem a celkovým trhem je nepodstatné. Volný trh podle Německa není relevantním výrobkovým trhem, nýbrž částí celkového trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku. Německo tvrdí, že neexistují žádné nezávislé statistické údaje o volném trhu a dopady podpořené investice na hospodářskou soutěž a obchod mohou být posuzovány pouze v rámci celkového trhu. |
| --- | --- |

72)

Ve svých připomínkách k tomu Německo uvádí, že rozlišování mezi volným trhem a celkovým trhem je nepodstatné. Volný trh podle Německa není relevantním výrobkovým trhem, nýbrž částí celkového trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku. Německo tvrdí, že neexistují žádné nezávislé statistické údaje o volném trhu a dopady podpořené investice na hospodářskou soutěž a obchod mohou být posuzovány pouze v rámci celkového trhu.

| 73) | Německo kromě toho tvrdí, že rozlišování mezi surovým papírem na vlnitou lepenku, který se používá ve vertikálně integrovaném podniku, a surovým papírem na vlnitou lepenku, který se dodává na volný trh, působí uměle a účelově. Druhy papíru, které se zhotovují ve vertikálně integrovaném podniku, a druhy papíru, které jsou nabízeny na volném trhu, jsou podle Německa téměř zcela zaměnitelné (identický materiál a stejné vlastnosti výrobků). Vertikálně integrovaní výrobci budou podle Německa vystupovat na trhu jak na straně nabídky, tak na straně poptávky (což bude mít na celém trhu i v rámci řetězce přidané hodnoty vliv na ceny a nabídku a poptávku), takže s ohledem na to žádný nezávislý volný trh neexistuje. Mezi surovým papírem na vlnitou lepenku používaným v rámci koncernu a na volném trhu existuje podle Německa vztah závislosti: Vertikálně integrovaní výrobci dodávají surový papír na vlnitou lepenku také přímo do továren na výrobu vlnité lepenky, které provozují konkurenční společnosti, a současně také – v rámci optimalizace vlastní výroby a logistiky – surový papír na vlnitou lepenku z továren jiných konkurenčních společností nakupují. Má–li se vůbec takový rozdíl zavádět, pak podle Německa musejí být objemy, které jsou předmětem těchto optimalizačních kontraktů, započteny do objemu volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku. |
| --- | --- |

73)

Německo kromě toho tvrdí, že rozlišování mezi surovým papírem na vlnitou lepenku, který se používá ve vertikálně integrovaném podniku, a surovým papírem na vlnitou lepenku, který se dodává na volný trh, působí uměle a účelově. Druhy papíru, které se zhotovují ve vertikálně integrovaném podniku, a druhy papíru, které jsou nabízeny na volném trhu, jsou podle Německa téměř zcela zaměnitelné (identický materiál a stejné vlastnosti výrobků). Vertikálně integrovaní výrobci budou podle Německa vystupovat na trhu jak na straně nabídky, tak na straně poptávky (což bude mít na celém trhu i v rámci řetězce přidané hodnoty vliv na ceny a nabídku a poptávku), takže s ohledem na to žádný nezávislý volný trh neexistuje. Mezi surovým papírem na vlnitou lepenku používaným v rámci koncernu a na volném trhu existuje podle Německa vztah závislosti: Vertikálně integrovaní výrobci dodávají surový papír na vlnitou lepenku také přímo do továren na výrobu vlnité lepenky, které provozují konkurenční společnosti, a současně také – v rámci optimalizace vlastní výroby a logistiky – surový papír na vlnitou lepenku z továren jiných konkurenčních společností nakupují. Má–li se vůbec takový rozdíl zavádět, pak podle Německa musejí být objemy, které jsou předmětem těchto optimalizačních kontraktů, započteny do objemu volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku.

| 74) | Německo v této věci argumentuje tím, že existuje jednotný trh se surovým papírem na vlnitou lepenku, který zahrnuje surový papír na vlnitou lepenku vyráběný z recyklovaných i primárních vláken bez ohledu na gramáž. Testliner a vlnitý papír z recyklovaného papíru na straně jedné a kraftliner a vlnitý papír z primárních vláken na straně druhé jsou jak z hlediska nabízejících i z hlediska poptávajících zaměnitelné. Téměř každá papírna je technicky schopna zajišťovat na stejných strojích výrobu surového papíru na vlnitou lepenku z recyklovaných i z primárních vláken. Na to, aby papírna v Eisenhüttenstadtu mohla zpracovávat primární vlákna, by stačila jednorázová investice v přibližné výši [...] mil. EUR, což nepředstavuje více než [...] % celkové výše investice. |
| --- | --- |

74)

Německo v této věci argumentuje tím, že existuje jednotný trh se surovým papírem na vlnitou lepenku, který zahrnuje surový papír na vlnitou lepenku vyráběný z recyklovaných i primárních vláken bez ohledu na gramáž. Testliner a vlnitý papír z recyklovaného papíru na straně jedné a kraftliner a vlnitý papír z primárních vláken na straně druhé jsou jak z hlediska nabízejících i z hlediska poptávajících zaměnitelné. Téměř každá papírna je technicky schopna zajišťovat na stejných strojích výrobu surového papíru na vlnitou lepenku z recyklovaných i z primárních vláken. Na to, aby papírna v Eisenhüttenstadtu mohla zpracovávat primární vlákna, by stačila jednorázová investice v přibližné výši [...] mil. EUR, což nepředstavuje více než [...] % celkové výše investice.

| 75) | Výrobci navíc, jakmile zaznamenají, že ceny určitých gramáží klesají, změní svůj výrobní program a začnou produkovat nižší nebo vyšší gramáže; substituční řetězce v takovém případě vedou k úpravě cen a množství. Na straně poptávky mohou zákazníci (podniky z odvětví obalů) v případě velkých cenových rozdílů mezi surovým papírem na vlnitou lepenku s vyšší a nižší plošnou hmotností nahrazovat těžší gramáže větším počtem vrstev cenově příznivějších lehčích gramáží. |
| --- | --- |

75)

Výrobci navíc, jakmile zaznamenají, že ceny určitých gramáží klesají, změní svůj výrobní program a začnou produkovat nižší nebo vyšší gramáže; substituční řetězce v takovém případě vedou k úpravě cen a množství. Na straně poptávky mohou zákazníci (podniky z odvětví obalů) v případě velkých cenových rozdílů mezi surovým papírem na vlnitou lepenku s vyšší a nižší plošnou hmotností nahrazovat těžší gramáže větším počtem vrstev cenově příznivějších lehčích gramáží.

| 76) | Na straně nabídky jsou navíc linery a vlnité papíry zcela zaměnitelné. Stroje mohou produkovat obojí a mohou být bez problémů nastaveny tím i oním způsobem. |
| --- | --- |

76)

Na straně nabídky jsou navíc linery a vlnité papíry zcela zaměnitelné. Stroje mohou produkovat obojí a mohou být bez problémů nastaveny tím i oním způsobem.

| 77) | Co se týče relevantního zeměpisného trhu, Německo prohlašuje, že je vícero indicií, které svědčí o tom, že trh přesahuje hranice EHP. Velké množství surového papíru na vlnitou lepenku se do EHP na jedné straně dováží, například z Číny, a na druhé straně se z něj opět vyváží, například do Afriky, na Blízký východ, do Asie a do Turecka (v roce 2005 to bylo 5 85  000 tun). V roce 2007 tak bylo zhruba [...] % surového papíru na vlnitou lepenku, který skupina Progroup dokupovala, dovezeno ze zemí mimo EHP ([...] tun z [...]). |
| --- | --- |

77)

Co se týče relevantního zeměpisného trhu, Německo prohlašuje, že je vícero indicií, které svědčí o tom, že trh přesahuje hranice EHP. Velké množství surového papíru na vlnitou lepenku se do EHP na jedné straně dováží, například z Číny, a na druhé straně se z něj opět vyváží, například do Afriky, na Blízký východ, do Asie a do Turecka (v roce 2005 to bylo 5 85  000 tun). V roce 2007 tak bylo zhruba [...] % surového papíru na vlnitou lepenku, který skupina Progroup dokupovala, dovezeno ze zemí mimo EHP ([...] tun z [...]).

| 78) | Závěrem Německo poznamenává, že pro surový papír na vlnitou lepenku existuje pouze jeden relevantní trh, který pokrývá přinejmenším EHP a který zahrnuje prodej uskutečňovaný v rámci koncernu, krycí a vlnité papíry, všechny gramáže a surový papír na vlnitou lepenku z recyklovaných i primárných vláken. Podle Německa tento závěr vychází z výrazné korelace mezi cenami testlineru všech gramáží a cenami testlineru a kraftlineru (a to i při zohlednění vstupních nákladů na používané suroviny) (21). |
| --- | --- |

78)

Závěrem Německo poznamenává, že pro surový papír na vlnitou lepenku existuje pouze jeden relevantní trh, který pokrývá přinejmenším EHP a který zahrnuje prodej uskutečňovaný v rámci koncernu, krycí a vlnité papíry, všechny gramáže a surový papír na vlnitou lepenku z recyklovaných i primárných vláken. Podle Německa tento závěr vychází z výrazné korelace mezi cenami testlineru všech gramáží a cenami testlineru a kraftlineru (a to i při zohlednění vstupních nákladů na používané suroviny) (21).

5.2.2.   RELEVANTNÍ TRH PRO VLNITOU LEPENKU

| 79) | Německo souhlasí s názorem zastávaným Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení, že vlnitá lepenka má svůj vlastní relevantní výrobkový trh (na straně nabídky i na straně poptávky). |
| --- | --- |

79)

Německo souhlasí s názorem zastávaným Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení, že vlnitá lepenka má svůj vlastní relevantní výrobkový trh (na straně nabídky i na straně poptávky).

| 80) | Německo ve svém stanovisku uvádí, že relevantní zeměpisný trh pro vlnitou lepenku pokrývá EHP (jak je stanoveno i v bodě 70 pokynů k regionální podpoře): neexistují zde žádné obchodní bariéry ani technické odlišnosti či vnitrostátní preference, vlnitá lepenka se vyrábí podle jednotné normy a průměrné ceny v EHP se téměř neliší. Německo uvádí, že největší závod skupiny Progroup (v Burgu) dodává více než [...] % své produkce vlnité lepenky (podle objemu) do vzdálenosti nad 400 km, více než [...] % do vzdálenosti nad 500 km a asi [...] % dokonce do vzdálenosti 700–1  100 km. V celkovém úhrnu, který zahrnuje všechny závody skupiny Progroup, dodala tato skupina v roce 2007 [...]% podíl své produkce odběratelům vzdáleným více než 400 km od jejích závodů, což zpravidla zahrnovalo překročení nejméně jedné státní hranice. Oblasti, kam skupina Progroup své výrobky dodává, se podle Německa z větší části překrývají a zaujímají převážnou část EHP. V případě [...] % až [...] % dodávek vlnité lepenky ze závodů skupiny Progroup je při jejich dopravě překročena nejméně jedna hranice, takže i vymezení relevantních zeměpisných trhů podle závodů by vedlo k závěru, že se jedná o trhy přeshraniční. |
| --- | --- |

80)

Německo ve svém stanovisku uvádí, že relevantní zeměpisný trh pro vlnitou lepenku pokrývá EHP (jak je stanoveno i v bodě 70 pokynů k regionální podpoře): neexistují zde žádné obchodní bariéry ani technické odlišnosti či vnitrostátní preference, vlnitá lepenka se vyrábí podle jednotné normy a průměrné ceny v EHP se téměř neliší. Německo uvádí, že největší závod skupiny Progroup (v Burgu) dodává více než [...] % své produkce vlnité lepenky (podle objemu) do vzdálenosti nad 400 km, více než [...] % do vzdálenosti nad 500 km a asi [...] % dokonce do vzdálenosti 700–1  100 km. V celkovém úhrnu, který zahrnuje všechny závody skupiny Progroup, dodala tato skupina v roce 2007 [...]% podíl své produkce odběratelům vzdáleným více než 400 km od jejích závodů, což zpravidla zahrnovalo překročení nejméně jedné státní hranice. Oblasti, kam skupina Progroup své výrobky dodává, se podle Německa z větší části překrývají a zaujímají převážnou část EHP. V případě [...] % až [...] % dodávek vlnité lepenky ze závodů skupiny Progroup je při jejich dopravě překročena nejméně jedna hranice, takže i vymezení relevantních zeměpisných trhů podle závodů by vedlo k závěru, že se jedná o trhy přeshraniční.

| 81) | Průměrné ceny vlnité lepenky v zemích EHP, kam je vlnitá lepenka dodávána, se podle Německa liší o méně než 10 %. Tento rozdíl by měl být považován za nevýznamný, protože v Německu se ceny jednotlivých druhů vlnité lepenky mohou od průměru lišit až o 20 %. |
| --- | --- |

81)

Průměrné ceny vlnité lepenky v zemích EHP, kam je vlnitá lepenka dodávána, se podle Německa liší o méně než 10 %. Tento rozdíl by měl být považován za nevýznamný, protože v Německu se ceny jednotlivých druhů vlnité lepenky mohou od průměru lišit až o 20 %.

| 82) | Podíl nákladů, které v rámci celé skupiny Progroup připadají na dopravu vlnité lepenky, činí podle Německa u dodávek na vzdálenost do 600 km v průměru méně než [...] % celkového obratu. Tento podíl je nicméně silně závislý na kvalitativních vlastnostech dopravovaného zboží. |
| --- | --- |

82)

Podíl nákladů, které v rámci celé skupiny Progroup připadají na dopravu vlnité lepenky, činí podle Německa u dodávek na vzdálenost do 600 km v průměru méně než [...] % celkového obratu. Tento podíl je nicméně silně závislý na kvalitativních vlastnostech dopravovaného zboží.

| 83) | Německo uvádí, že vzhledem k překrývání místních trhů se projevují účinky substitučních řetězců, které mají vliv na ceny a podmínky hospodářské soutěže v rámci oblasti, která je ve srovnání s odbytištěm vázaným na jednu lokalitu podstatně rozsáhlejší. Snížení cen v jednom závodě vede k rozšíření jeho odbytiště do odbytiště nejbližších konkurentů, kteří pak na pokles poptávky po jejich produktu a klesající využití jejich kapacit reagují agresivnější cenovou politikou projevující se i v oblastech, jež původním rozšířením odbytiště nebyly dotčeny. Cenové tlaky jsou o to silnější, oč výraznější jsou překryvy jednotlivých odbytišť. Na trhu s vlnitou lepenkou jsou překryvy velmi výrazné. |
| --- | --- |

83)

Německo uvádí, že vzhledem k překrývání místních trhů se projevují účinky substitučních řetězců, které mají vliv na ceny a podmínky hospodářské soutěže v rámci oblasti, která je ve srovnání s odbytištěm vázaným na jednu lokalitu podstatně rozsáhlejší. Snížení cen v jednom závodě vede k rozšíření jeho odbytiště do odbytiště nejbližších konkurentů, kteří pak na pokles poptávky po jejich produktu a klesající využití jejich kapacit reagují agresivnější cenovou politikou projevující se i v oblastech, jež původním rozšířením odbytiště nebyly dotčeny. Cenové tlaky jsou o to silnější, oč výraznější jsou překryvy jednotlivých odbytišť. Na trhu s vlnitou lepenkou jsou překryvy velmi výrazné.

| 84) | Německo proto argumentuje tím, že není na místě zohledňovat dodatečně i trh, který je (ve srovnání s trhem, s nímž se počítá v rozhodnutí Komise o zahájení řízení) vymezen úžeji a který zahrnuje pouze země, které pro společnost Propapier PM2 představují hlavní odbytiště. |
| --- | --- |

84)

Německo proto argumentuje tím, že není na místě zohledňovat dodatečně i trh, který je (ve srovnání s trhem, s nímž se počítá v rozhodnutí Komise o zahájení řízení) vymezen úžeji a který zahrnuje pouze země, které pro společnost Propapier PM2 představují hlavní odbytiště.

5.2.3.   PODÍL NA TRHU

| 85) | Na základě Německem navrženého vymezení trhu by se jednotlivé podíly skupiny Progroup na relevantních trzích před zahájením investice i po jejím ukončení nacházely hluboko pod úrovní 25 %. Německo předložilo tytéž údaje o podílu na trhu (týkající se surového papíru na vlnitou lepenku a vlnité lepenky) jako Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení a pro surový papír na vlnitou lepenku navíc poskytlo i některé další číselné údaje, založené na předpokladu, že relevantní zeměpisný trh zahrnuje EHP a sousední země. Z těchto nových číselných údajů vyplývají podíly na trhu v roce 2011, jejichž hodnoty jsou o něco nižší než hodnoty uvedené v rozhodnutí Komise o zahájení řízení. |
| --- | --- |

85)

Na základě Německem navrženého vymezení trhu by se jednotlivé podíly skupiny Progroup na relevantních trzích před zahájením investice i po jejím ukončení nacházely hluboko pod úrovní 25 %. Německo předložilo tytéž údaje o podílu na trhu (týkající se surového papíru na vlnitou lepenku a vlnité lepenky) jako Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení a pro surový papír na vlnitou lepenku navíc poskytlo i některé další číselné údaje, založené na předpokladu, že relevantní zeměpisný trh zahrnuje EHP a sousední země. Z těchto nových číselných údajů vyplývají podíly na trhu v roce 2011, jejichž hodnoty jsou o něco nižší než hodnoty uvedené v rozhodnutí Komise o zahájení řízení.

5.3.   VÝPOČET NÁRŮSTU KAPACITY

| 86) | Německo nesouhlasí s hodnotami kapacit předpokládanými skupinou Smurfit Kappa, která vychází z toho, že roční výrobní kapacita činí 6 50  000, nebo dokonce 7 50  000 tun. Německo prohlašuje, že kapacita 6 50  000 tun ročně, kterou předpokládá skupina Smurfit Kappa, odpovídá z technického hlediska nejvyšší možné kapacitě společnosti Propapier PM2, neodráží však jeho skutečnou výrobní kapacitu, která je nižší, protože papírenský stroj společnosti Propapier PM2 má podle plánu vyrábět hlavně surový papír na vlnitou lepenku lehčích gramáží (který bude vzhledem k větší složitosti výroby produkován v menším množství). Německo uvádí, že v roce 2012 bylo množství vyrobené společností Propapier PM2 [< 6 15  000] tun. |
| --- | --- |

86)

Německo nesouhlasí s hodnotami kapacit předpokládanými skupinou Smurfit Kappa, která vychází z toho, že roční výrobní kapacita činí 6 50  000, nebo dokonce 7 50  000 tun. Německo prohlašuje, že kapacita 6 50  000 tun ročně, kterou předpokládá skupina Smurfit Kappa, odpovídá z technického hlediska nejvyšší možné kapacitě společnosti Propapier PM2, neodráží však jeho skutečnou výrobní kapacitu, která je nižší, protože papírenský stroj společnosti Propapier PM2 má podle plánu vyrábět hlavně surový papír na vlnitou lepenku lehčích gramáží (který bude vzhledem k větší složitosti výroby produkován v menším množství). Německo uvádí, že v roce 2012 bylo množství vyrobené společností Propapier PM2 [< 6 15  000] tun.

| 87) | Německo k tomu dodává, že ani za předpokladu výroby 6 50  000 tun ročně by nárůst kapacity na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku nepřesáhl hodnotu 5 %. Německo dále uvádí, že kapacita 7 50  000 tun ročně, kterou zmiňuje skupina Smurfit Kappa, představuje hypotetickou kapacitu, která je relevantní v rámci povolení vydávaného podle spolkového zákona na ochranu proti imisím (Bundes–Immissionsschutzgesetz). |
| --- | --- |

87)

Německo k tomu dodává, že ani za předpokladu výroby 6 50  000 tun ročně by nárůst kapacity na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku nepřesáhl hodnotu 5 %. Německo dále uvádí, že kapacita 7 50  000 tun ročně, kterou zmiňuje skupina Smurfit Kappa, představuje hypotetickou kapacitu, která je relevantní v rámci povolení vydávaného podle spolkového zákona na ochranu proti imisím (Bundes–Immissionsschutzgesetz).

| 88) | Německo je toho názoru, že pro účely výpočtu nárůstu kapacity na volném trhu nelze uvažovat o celkové roční kapacitě 6 15  000 tun, protože z této celkové kapacity je [> 3 65  000] tun ročně prodáváno interně a pouze [< 2 50  000] ročně se prodá v rámci volného trhu. Německo uvádí, že Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vypočítala nárůst kapacity správně jako podíl na celém trhu (22) a že stanovení nárůstu kapacity podle objemu na volném trhu je nepřiměřené. |
| --- | --- |

88)

Německo je toho názoru, že pro účely výpočtu nárůstu kapacity na volném trhu nelze uvažovat o celkové roční kapacitě 6 15  000 tun, protože z této celkové kapacity je [> 3 65  000] tun ročně prodáváno interně a pouze [< 2 50  000] ročně se prodá v rámci volného trhu. Německo uvádí, že Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vypočítala nárůst kapacity správně jako podíl na celém trhu (22) a že stanovení nárůstu kapacity podle objemu na volném trhu je nepřiměřené.

| 89) | Německo se domnívá, že hodnoty kapacity, z nichž vychází skupina Smurfit Kappa, jsou nesprávné, což platí zejména pro roční kapacitu 2 85  000 tun, kterou skupina Smurfit Kappa uvádí pro surový papír na vlnitou lepenku vyráběný z recyklovaného papíru, jejž společnost Propapier v roce 2010 vyprodukovala jako přebytek určený k prodeji na volném trhu. Německo poznamenává, že tyto údaje jsou čerpány z neznámých zdrojů. |
| --- | --- |

89)

Německo se domnívá, že hodnoty kapacity, z nichž vychází skupina Smurfit Kappa, jsou nesprávné, což platí zejména pro roční kapacitu 2 85  000 tun, kterou skupina Smurfit Kappa uvádí pro surový papír na vlnitou lepenku vyráběný z recyklovaného papíru, jejž společnost Propapier v roce 2010 vyprodukovala jako přebytek určený k prodeji na volném trhu. Německo poznamenává, že tyto údaje jsou čerpány z neznámých zdrojů.

| 90) | Německo nesouhlasí s metodou navrhovanou stěžovatelem pro výpočet nárůstu kapacity na volném trhu, která zohledňuje tzv. »efekt přesunu.« Německo argumentuje tím, že nárůst kapacity na volném trhu a na celkovém trhu zůstane stejný bez ohledu na to, jak velký podíl společnost Propapier na volném trhu skutečně prodá, a že takto vypočítaný nárůst kapacity na volném trhu se nebude měnit ani tehdy, nebude–li společnost Propapier na volném trhu nabízet vůbec žádný surový papír na vlnitou lepenku a veškerou svou novou produkci využije interně. Německo na vysvětlenou uvádí, že interní využívání kapacity společnosti Propapier PM2 nevede k tomu, že by se zvyšovala nabídka na volném trhu, nýbrž pouze k tomu, že klesá poptávka, kterou je možné uspokojit. Německo proto trvá na tom, že při výpočtu nárůstu kapacity na volném trhu může být v čitateli uvedeno pouze oněch [< 2 50  000] tun roční kapacity určené k prodeji na volném trhu, zatímco ve jmenovateli se musí objevit oněch 2 40  000 tun roční kapacity, která představuje přesunutou poptávku, aby se celkový objem volného trhu snížil. |
| --- | --- |

90)

Německo nesouhlasí s metodou navrhovanou stěžovatelem pro výpočet nárůstu kapacity na volném trhu, která zohledňuje tzv. »efekt přesunu.« Německo argumentuje tím, že nárůst kapacity na volném trhu a na celkovém trhu zůstane stejný bez ohledu na to, jak velký podíl společnost Propapier na volném trhu skutečně prodá, a že takto vypočítaný nárůst kapacity na volném trhu se nebude měnit ani tehdy, nebude–li společnost Propapier na volném trhu nabízet vůbec žádný surový papír na vlnitou lepenku a veškerou svou novou produkci využije interně. Německo na vysvětlenou uvádí, že interní využívání kapacity společnosti Propapier PM2 nevede k tomu, že by se zvyšovala nabídka na volném trhu, nýbrž pouze k tomu, že klesá poptávka, kterou je možné uspokojit. Německo proto trvá na tom, že při výpočtu nárůstu kapacity na volném trhu může být v čitateli uvedeno pouze oněch [< 2 50  000] tun roční kapacity určené k prodeji na volném trhu, zatímco ve jmenovateli se musí objevit oněch 2 40  000 tun roční kapacity, která představuje přesunutou poptávku, aby se celkový objem volného trhu snížil.

| 91) | Německo uvádí, že roční kapacita [< 2 50  000] tun určená k externímu prodeji představuje realistickou hodnotu, kterou Komise akceptovala, když přijímala původní rozhodnutí i rozhodnutí o zahájení řízení. Podle Německa se vychází z toho, že nová papírna skupiny Progroup ve Strykówě spotřebuje zhruba [1 00  000–2 00  000] tun surového papíru na vlnitou lepenku ročně. Skupina Progroup navíc údajně plánuje zřízení dalších závodů ve východní Evropě, které spotřebují další část kapacity společnosti Propapier PM2 určené pro vnitřní potřebu. |
| --- | --- |

91)

Německo uvádí, že roční kapacita [< 2 50  000] tun určená k externímu prodeji představuje realistickou hodnotu, kterou Komise akceptovala, když přijímala původní rozhodnutí i rozhodnutí o zahájení řízení. Podle Německa se vychází z toho, že nová papírna skupiny Progroup ve Strykówě spotřebuje zhruba [1 00  000–2 00  000] tun surového papíru na vlnitou lepenku ročně. Skupina Progroup navíc údajně plánuje zřízení dalších závodů ve východní Evropě, které spotřebují další část kapacity společnosti Propapier PM2 určené pro vnitřní potřebu.

5.4.   RŮST TRHU A NADBYTEČNÁ KAPACITA

| 92) | Pro účely prověřování podle bodu 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře musí být průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby příslušného produktu za posledních pět let porovnáno s průměrným meziročním tempem růstu HDP v EHP. |
| --- | --- |

92)

Pro účely prověřování podle bodu 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře musí být průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby příslušného produktu za posledních pět let porovnáno s průměrným meziročním tempem růstu HDP v EHP.

| 93) | Německou nesouhlasí se závěrem, k němuž dospěla Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, kde tvrdí, že co do objemu a reálného tempa růstu HDP v EHP trh se surovým papírem na vlnitou lepenku v relevantním období 2001–2006 sice rostl (tempo růstu na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku dosahovalo 2,15 % oproti 1,97 % tempu růstu HDP), avšak co do hodnoty zaznamenal trh pokles (nominální tempo růstu trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku činilo 0,02 % oproti 3,98 % nominálnímu tempu růstu HDP v EHP). |
| --- | --- |

93)

Německou nesouhlasí se závěrem, k němuž dospěla Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, kde tvrdí, že co do objemu a reálného tempa růstu HDP v EHP trh se surovým papírem na vlnitou lepenku v relevantním období 2001–2006 sice rostl (tempo růstu na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku dosahovalo 2,15 % oproti 1,97 % tempu růstu HDP), avšak co do hodnoty zaznamenal trh pokles (nominální tempo růstu trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku činilo 0,02 % oproti 3,98 % nominálnímu tempu růstu HDP v EHP).

| 94) | Německo uvádí, že skutečné zvýšení potřeb na trhu se odráží pouze v růstu trhu co do objemu. Německo vychází z toho, že na trhu, na kterém roste poptávka rychleji než HDP, mohou nově vytvořené kapacity najít rychlejší odbyt, a na hospodářskou soutěž mají tudíž zanedbatelný vliv. |
| --- | --- |

94)

Německo uvádí, že skutečné zvýšení potřeb na trhu se odráží pouze v růstu trhu co do objemu. Německo vychází z toho, že na trhu, na kterém roste poptávka rychleji než HDP, mohou nově vytvořené kapacity najít rychlejší odbyt, a na hospodářskou soutěž mají tudíž zanedbatelný vliv.

| 95) | Německo rovněž konstatuje, že tvrzení Komise, obsažené ve 106. a následujících bodech odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, podle něhož HDP roste rychleji než celý trh se surovým papírem na vlnitou lepenku, vytváří ve výsledku zkreslený obraz, protože růst trhu v hodnotovém vyjádření se srovnává s růstem HDP v aktuálních cenách, tzn. nikoli s údaji očištěnými o inflaci. Německo je toho názoru, že v údajích o hodnotě se odrážejí faktory, které sice hrají určitou roli při tvorbě cen, nijak ale nesouvisejí se skutečnou poptávkou (nárůst nákladů na vstupy by tak například vedl k růstu, ačkoli skutečná poptávka by byla stále stejná). Z poznámky pod čarou č. 62 k pokynům k regionální podpoře, v níž se uvádí, že zdánlivá spotřeba se počítá na základě »výroby«, lze usuzovat, že výpočty prováděné pro účely prověřování podle bodu 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře by měly vycházet z vyprodukovaného množství jakožto výsledku investičního projektu (na základě objemu). |
| --- | --- |

95)

Německo rovněž konstatuje, že tvrzení Komise, obsažené ve 106. a následujících bodech odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, podle něhož HDP roste rychleji než celý trh se surovým papírem na vlnitou lepenku, vytváří ve výsledku zkreslený obraz, protože růst trhu v hodnotovém vyjádření se srovnává s růstem HDP v aktuálních cenách, tzn. nikoli s údaji očištěnými o inflaci. Německo je toho názoru, že v údajích o hodnotě se odrážejí faktory, které sice hrají určitou roli při tvorbě cen, nijak ale nesouvisejí se skutečnou poptávkou (nárůst nákladů na vstupy by tak například vedl k růstu, ačkoli skutečná poptávka by byla stále stejná). Z poznámky pod čarou č. 62 k pokynům k regionální podpoře, v níž se uvádí, že zdánlivá spotřeba se počítá na základě »výroby«, lze usuzovat, že výpočty prováděné pro účely prověřování podle bodu 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře by měly vycházet z vyprodukovaného množství jakožto výsledku investičního projektu (na základě objemu).

| 96) | Německo se odvolává na studii Deutsche Bank z roku 2007, v níž se v souvislosti s kapacitou plánovaného zařízení společnosti Propapier PM2 uvádí, že nově vytvořené kapacity nepředstavují žádné ohrožení, nýbrž nezbytný prostředek k uspokojení poptávky (23). Německo je toho názoru, že takto významný výrok znalců daného odvětví z roku 2007 představuje dostatečnou námitku proti úvahám o strukturální nadbytečné kapacitě. |
| --- | --- |

96)

Německo se odvolává na studii Deutsche Bank z roku 2007, v níž se v souvislosti s kapacitou plánovaného zařízení společnosti Propapier PM2 uvádí, že nově vytvořené kapacity nepředstavují žádné ohrožení, nýbrž nezbytný prostředek k uspokojení poptávky (23). Německo je toho názoru, že takto významný výrok znalců daného odvětví z roku 2007 představuje dostatečnou námitku proti úvahám o strukturální nadbytečné kapacitě.

| 97) | Německo uvádí, že důvodem zastavování provozů v odvětví výroby surového papíru na vlnitou lepenku, na nějž poukazuje skupina Smurfit Kappa, není snaha o znovunastolení rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou na trhu, nýbrž hlavně zastaralé a neefektivní strojní vybavení. Příčinami tohoto stavu byly mimo jiné 1) narůstající zájem zákazníků o lehčí surový papír na vlnitou lepenku, který na starých strojích není možné vyrábět; 2) menší úspory z rozsahu při výrobě na starých strojích, dané jejich nižší výrobní kapacitou; a 3) postupující normalizace operační šíře strojů na výrobu vlnité lepenky na 2,5/2,8 m, což vede k tomu, že v situaci, kde je surový papír na vlnitou lepenku dodáván v odlišné šíři, vzniká na strojích, které nejsou normalizovány, vysoký podíl odřezu (24). Skupina Smurfit Kappa navíc sice podle Německa své vlastní závody uzavřela, zároveň s tím však investuje do nových kapacit v EHP. V této souvislosti poukazuje Německo na studii Deutsche Bank, která klasifikuje konsolidaci skupiny Smurfit Kappa (k níž došlo v roce 2005 po fúzi se skupinou Jefferson Smurfit Group) jako pokus o zvýšení kvality jejích aktiv (25). Německo k tomu dodává, že vyjádřeno v čistých hodnotách, skupina Smurfit Kappa v 8 z 10 let před rokem 2007, jakož ostatně po celou dobu, své kapacity v oblasti výroby surového papíru na vlnitou lepenku v EHP nesnižovala, nýbrž naopak zvyšovala (26). |
| --- | --- |

97)

Německo uvádí, že důvodem zastavování provozů v odvětví výroby surového papíru na vlnitou lepenku, na nějž poukazuje skupina Smurfit Kappa, není snaha o znovunastolení rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou na trhu, nýbrž hlavně zastaralé a neefektivní strojní vybavení. Příčinami tohoto stavu byly mimo jiné 1) narůstající zájem zákazníků o lehčí surový papír na vlnitou lepenku, který na starých strojích není možné vyrábět; 2) menší úspory z rozsahu při výrobě na starých strojích, dané jejich nižší výrobní kapacitou; a 3) postupující normalizace operační šíře strojů na výrobu vlnité lepenky na 2,5/2,8 m, což vede k tomu, že v situaci, kde je surový papír na vlnitou lepenku dodáván v odlišné šíři, vzniká na strojích, které nejsou normalizovány, vysoký podíl odřezu (24). Skupina Smurfit Kappa navíc sice podle Německa své vlastní závody uzavřela, zároveň s tím však investuje do nových kapacit v EHP. V této souvislosti poukazuje Německo na studii Deutsche Bank, která klasifikuje konsolidaci skupiny Smurfit Kappa (k níž došlo v roce 2005 po fúzi se skupinou Jefferson Smurfit Group) jako pokus o zvýšení kvality jejích aktiv (25). Německo k tomu dodává, že vyjádřeno v čistých hodnotách, skupina Smurfit Kappa v 8 z 10 let před rokem 2007, jakož ostatně po celou dobu, své kapacity v oblasti výroby surového papíru na vlnitou lepenku v EHP nesnižovala, nýbrž naopak zvyšovala (26).

| 98) | Ze studie Deutsche Bank kromě toho vyplývá, že ve třech známých případech z roku 2007, kdy bylo v Evropě plánováno rozšiřování kapacit (Progroup, Mondi a SAICA), se jednalo o nezbytná opatření, která měla umožnit uspokojení očekávané poptávky v období 2009–2012, a že míra využití kapacit zůstávala i při tomto jejich rozšíření vysoká. Německo poznamenává, že studie Deutsche Bank stejně jako údaje společnosti Pöyry hovoří o tom, že míra využití kapacit přesahovala v období 2006–2008 úroveň 90 %. Studie také uvádí, že klíčovým činitelem určujícím poptávku v odvětví vlnité lepenky a surového papíru na vlnitou lepenku je růst HDP, a poukazuje na to, že odhadovaný růst HDP ve výši 2,2 % (2007) a 2 % (2008) podporuje v této studii předpokládanou složenou roční míru růstu (CAGR) poptávky (27) pro období 2006–2009 ve výši 2,9 %. Údaje společnosti Pöyry, které se týkají objemů předpokládaných v roce 2007, ukazují na to, že v odvětví surového papíru na vlnitou lepenku dosahuje v období 2005–2015 v západní Evropě roční růst 1,5 % a že ve východní Evropě dosahuje roční růst v období 2005–2010 hodnoty 6,2 %, která v období 2010–2015 klesá na hodnotu 3,8 %. Podle názoru Německa jsou období vyznačující se poklesem cen, dlouhé časové úseky provázené budováním kapacit a slábnoucí poptávka pro tato cyklická odvětví typická a tyto fenomény nelze hodnotit jako ukazatele strukturální nadbytečné kapacity. |
| --- | --- |

98)

Ze studie Deutsche Bank kromě toho vyplývá, že ve třech známých případech z roku 2007, kdy bylo v Evropě plánováno rozšiřování kapacit (Progroup, Mondi a SAICA), se jednalo o nezbytná opatření, která měla umožnit uspokojení očekávané poptávky v období 2009–2012, a že míra využití kapacit zůstávala i při tomto jejich rozšíření vysoká. Německo poznamenává, že studie Deutsche Bank stejně jako údaje společnosti Pöyry hovoří o tom, že míra využití kapacit přesahovala v období 2006–2008 úroveň 90 %. Studie také uvádí, že klíčovým činitelem určujícím poptávku v odvětví vlnité lepenky a surového papíru na vlnitou lepenku je růst HDP, a poukazuje na to, že odhadovaný růst HDP ve výši 2,2 % (2007) a 2 % (2008) podporuje v této studii předpokládanou složenou roční míru růstu (CAGR) poptávky (27) pro období 2006–2009 ve výši 2,9 %. Údaje společnosti Pöyry, které se týkají objemů předpokládaných v roce 2007, ukazují na to, že v odvětví surového papíru na vlnitou lepenku dosahuje v období 2005–2015 v západní Evropě roční růst 1,5 % a že ve východní Evropě dosahuje roční růst v období 2005–2010 hodnoty 6,2 %, která v období 2010–2015 klesá na hodnotu 3,8 %. Podle názoru Německa jsou období vyznačující se poklesem cen, dlouhé časové úseky provázené budováním kapacit a slábnoucí poptávka pro tato cyklická odvětví typická a tyto fenomény nelze hodnotit jako ukazatele strukturální nadbytečné kapacity.

| 99) | Závěrem Německo poznamenává, že veškeré doklady, které byly v době přijímání zrušeného rozhodnutí dostupné, svědčí o pozitivním vývoji na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku, a to jak v době přijetí investičního rozhodnutí, tak i pro dobu po roce 2007, a že nic nenaznačovalo tomu, že by na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku existovala nějaká nerovnováha. |
| --- | --- |

99)

Závěrem Německo poznamenává, že veškeré doklady, které byly v době přijímání zrušeného rozhodnutí dostupné, svědčí o pozitivním vývoji na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku, a to jak v době přijetí investičního rozhodnutí, tak i pro dobu po roce 2007, a že nic nenaznačovalo tomu, že by na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku existovala nějaká nerovnováha.

5.5.   POBÍDKOVÝ ÚČINEK

| 100) | Německo je toho názoru, že není nutné podrobně prověřovat, zda podpora má pobídkový (motivační) účinek, protože podíl na trhu a prahové hodnoty týkající se kapacity podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře nebyly podle číselných údajů Německa překročeny. Německo poukazuje na to, že tento pobídkový účinek byl v době přijetí zrušeného rozhodnutí prověřován pouze na základě formálních kritérií a že všechna tato formální kritéria byla splněna. Podle Německa nebylo v té době nutné předkládat celkový obchodní plán, aby se dokázalo, že podpora byla pro rozhodnutí provést v podporované oblasti danou investici skutečně klíčová, a to byl důvod, proč skupina Progroup tehdy takovýto podrobný plán nevypracovala. Německo poukazuje nicméně na to, že předseda představenstva a majitel skupiny Progroup potvrdil, že pro zvolení lokality Eisenhüttenstadt jako místa realizace investičního projektu společnosti Propapier PM2 byla podpora pro skupinu Progroup směrodatná, protože jinak by bylo jako místo realizace investičního projektu zvoleno [...]. Skupina Progroup proto podle vyjádření Německa pověřila společnost Roland Berger Strategy Consultants, aby provedla srovnání hospodářských faktorů v lokalitě [...] s hospodářskými faktory v Eisenhüttenstadtu. |
| --- | --- |

100)

Německo je toho názoru, že není nutné podrobně prověřovat, zda podpora má pobídkový (motivační) účinek, protože podíl na trhu a prahové hodnoty týkající se kapacity podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře nebyly podle číselných údajů Německa překročeny. Německo poukazuje na to, že tento pobídkový účinek byl v době přijetí zrušeného rozhodnutí prověřován pouze na základě formálních kritérií a že všechna tato formální kritéria byla splněna. Podle Německa nebylo v té době nutné předkládat celkový obchodní plán, aby se dokázalo, že podpora byla pro rozhodnutí provést v podporované oblasti danou investici skutečně klíčová, a to byl důvod, proč skupina Progroup tehdy takovýto podrobný plán nevypracovala. Německo poukazuje nicméně na to, že předseda představenstva a majitel skupiny Progroup potvrdil, že pro zvolení lokality Eisenhüttenstadt jako místa realizace investičního projektu společnosti Propapier PM2 byla podpora pro skupinu Progroup směrodatná, protože jinak by bylo jako místo realizace investičního projektu zvoleno [...]. Skupina Progroup proto podle vyjádření Německa pověřila společnost Roland Berger Strategy Consultants, aby provedla srovnání hospodářských faktorů v lokalitě [...] s hospodářskými faktory v Eisenhüttenstadtu.

| 101) | Ve zprávě společnosti Roland Berger z roku 2013 se uvádí, že cílem investice bylo zlepšení [...] skupiny Progroup. [...] je na základě [...] považováno za lepší lokalitu. Mezi další výhody lokality [...] patří: nákladově příznivější [...], nákladově příznivější [...], jakož i nižší [...] a [...] (28). Podle zprávy vedlo upřednostnění Eisenhüttenstadtu před [...] k ročním vícenákladům ve výši [...] milionů až [...] milionů EUR. Diskontované vícenáklady dosáhnou celkové výše [...] milionů až [...] milionů EUR. Část těchto vícenákladů byla podle zprávy hrazena z podpory a z očekávaného [...]. Eisenhüttenstadt navíc nabídl do budoucna možnost dalšího rozšiřování (nižší náklady na získání pozemků, garance dodávek čisté vody, dodávek páry z plánované elektrárny). |
| --- | --- |

101)

Ve zprávě společnosti Roland Berger z roku 2013 se uvádí, že cílem investice bylo zlepšení [...] skupiny Progroup. [...] je na základě [...] považováno za lepší lokalitu. Mezi další výhody lokality [...] patří: nákladově příznivější [...], nákladově příznivější [...], jakož i nižší [...] a [...] (28). Podle zprávy vedlo upřednostnění Eisenhüttenstadtu před [...] k ročním vícenákladům ve výši [...] milionů až [...] milionů EUR. Diskontované vícenáklady dosáhnou celkové výše [...] milionů až [...] milionů EUR. Část těchto vícenákladů byla podle zprávy hrazena z podpory a z očekávaného [...]. Eisenhüttenstadt navíc nabídl do budoucna možnost dalšího rozšiřování (nižší náklady na získání pozemků, garance dodávek čisté vody, dodávek páry z plánované elektrárny).

| 102) | Německo uvádí, že investiční podpora by v případě úspěchu celkové strategie byla právě tak vysoká, aby stačila na pokrytí vyšších nákladů daných lokalitou nacházející se ve znevýhodněném regionu Brandenburg–Nordost. Skupina Progroup přijala podle Německa na základě toho podnikatelské rozhodnutí o investici v Eisenhüttenstadtu, a poskytnutá investiční podpora tak pro skupinu Progroup vytvořila potřebnou pobídku, aby si pro společnost Propapier PM2 zvolila namísto lokality v [...] Eisenhüttenstadt. |
| --- | --- |

102)

Německo uvádí, že investiční podpora by v případě úspěchu celkové strategie byla právě tak vysoká, aby stačila na pokrytí vyšších nákladů daných lokalitou nacházející se ve znevýhodněném regionu Brandenburg–Nordost. Skupina Progroup přijala podle Německa na základě toho podnikatelské rozhodnutí o investici v Eisenhüttenstadtu, a poskytnutá investiční podpora tak pro skupinu Progroup vytvořila potřebnou pobídku, aby si pro společnost Propapier PM2 zvolila namísto lokality v [...] Eisenhüttenstadt.

5.6.   PŘÍNOS PRO REGIONÁLNÍ ROZVOJ

| 103) | Německo prohlašuje, že investiční projekt Propapier PM2 je součástí odvětvové strategie na podporu odborných kvalifikací potřebných v odvětví papírenského průmyslu ve spolkové zemi Braniborsko. Papírenský průmysl je podle jeho vyjádření jedním z oborů odborných kvalifikací, které jsou ve spolkové zemi Braniborsko součástí koaliční smlouvy pro 4. legislativní období od roku 2004 do roku 2009 (29). |
| --- | --- |

103)

Německo prohlašuje, že investiční projekt Propapier PM2 je součástí odvětvové strategie na podporu odborných kvalifikací potřebných v odvětví papírenského průmyslu ve spolkové zemi Braniborsko. Papírenský průmysl je podle jeho vyjádření jedním z oborů odborných kvalifikací, které jsou ve spolkové zemi Braniborsko součástí koaliční smlouvy pro 4. legislativní období od roku 2004 do roku 2009 (29).

| 104) | Dokument vypracovaný v roce 2007 z pověření ministerstva hospodářství spolkové země Braniborsko společností Pöyry (30) objasňuje, že v době přijetí zrušeného rozhodnutí byl v oblasti odborných kvalifikací potřebných v odvětví papírenského průmyslu očekáván celkově pozitivní vývoj. V dokumentu se uvádí, že (kromě společnosti Propapier PM2) nevznikly sice žádné nové konkrétní investiční plány pro papírenské odvětví, byla tu nicméně možnost rozšiřování kapacit, diverzifikace či doplňování produktové nabídky v rámci stávajících podniků. |
| --- | --- |

104)

Dokument vypracovaný v roce 2007 z pověření ministerstva hospodářství spolkové země Braniborsko společností Pöyry (30) objasňuje, že v době přijetí zrušeného rozhodnutí byl v oblasti odborných kvalifikací potřebných v odvětví papírenského průmyslu očekáván celkově pozitivní vývoj. V dokumentu se uvádí, že (kromě společnosti Propapier PM2) nevznikly sice žádné nové konkrétní investiční plány pro papírenské odvětví, byla tu nicméně možnost rozšiřování kapacit, diverzifikace či doplňování produktové nabídky v rámci stávajících podniků.

| 105) | Německo zdůrazňuje, že se jednalo o investici ve značně znevýhodněné oblasti: v roce 2004 dosahoval HDP v přepočtu na obyvatele 76,3 % průměru EU–27 a míra nezaměstnanosti byla v roce 2005 na 19,8 %, což odpovídá 220 % průměru EU–27 a 178 % celoněmeckého průměru. Eisenhüttenstadt je podle vyjádření Německa součástí tzv. regionální osy růstu (něm. zkr. RWK) Frankfurt (nad Odrou) – Eisenhüttenstadt, kde k roku 2006 oproti roku 1998 došlo k poklesu počtu zaměstnaných osob povinných hradit příspěvky na sociální zabezpečení o 15 % (což odpovídá 7  573 pracovníkům). |
| --- | --- |

105)

Německo zdůrazňuje, že se jednalo o investici ve značně znevýhodněné oblasti: v roce 2004 dosahoval HDP v přepočtu na obyvatele 76,3 % průměru EU–27 a míra nezaměstnanosti byla v roce 2005 na 19,8 %, což odpovídá 220 % průměru EU–27 a 178 % celoněmeckého průměru. Eisenhüttenstadt je podle vyjádření Německa součástí tzv. regionální osy růstu (něm. zkr. RWK) Frankfurt (nad Odrou) – Eisenhüttenstadt, kde k roku 2006 oproti roku 1998 došlo k poklesu počtu zaměstnaných osob povinných hradit příspěvky na sociální zabezpečení o 15 % (což odpovídá 7  573 pracovníkům).

| 106) | Německo uvádí, že si od projektu společnosti Propapier slibovalo významný přínos k diverzifikaci hospodářské monostruktury regionu silně závislém na ocelářském průmyslu (Arcelor), který je ohrožen racionalizačními snahami. Německo poukazuje na stovky pracovních míst, která byla od roku 2003 v eisenhüttenstadtském ocelářském průmyslu zrušena. |
| --- | --- |

106)

Německo uvádí, že si od projektu společnosti Propapier slibovalo významný přínos k diverzifikaci hospodářské monostruktury regionu silně závislém na ocelářském průmyslu (Arcelor), který je ohrožen racionalizačními snahami. Německo poukazuje na stovky pracovních míst, která byla od roku 2003 v eisenhüttenstadtském ocelářském průmyslu zrušena.

| 107) | Německo poukazuje na potenciální výhody investičního projektu Propapier PM2 s ohledem na rozšíření řetězce přidané hodnoty (například v podobě investic do továrny na výrobu vlnité lepenky a do odvětví obalů). |
| --- | --- |

107)

Německo poukazuje na potenciální výhody investičního projektu Propapier PM2 s ohledem na rozšíření řetězce přidané hodnoty (například v podobě investic do továrny na výrobu vlnité lepenky a do odvětví obalů).

| 108) | Německo je toho názoru, že vytvoření 150 kvalitních přímých pracovních míst (z toho 82 % jich bylo v regionu vytvořeno v roce 2012) a přibližně 450 nepřímých pracovních míst významně přispěje k rozvoji tohoto velmi znevýhodněného regionu Braniborska. Německo také poukazuje na rozsáhlé aktivity v oblasti odborné přípravy (31) pro místní pracovníky a na spolupráci s Braniborskou technickou univerzitou v Chotěbuzi. Aktivity v oblasti odborné přípravy přispívají ke zvyšování celkové úrovně kvalifikace pracovníků v regionu, který se vyznačuje nedostatkem technicky kvalifikované pracovní síly, a mohou tudíž přilákat i další investory. Německo k tomu dodává, že s ohledem na potřebu odborných dovedností vznikají rovněž programy odborné přípravy na půdě regionálních vzdělávacích institucí. |
| --- | --- |

108)

Německo je toho názoru, že vytvoření 150 kvalitních přímých pracovních míst (z toho 82 % jich bylo v regionu vytvořeno v roce 2012) a přibližně 450 nepřímých pracovních míst významně přispěje k rozvoji tohoto velmi znevýhodněného regionu Braniborska. Německo také poukazuje na rozsáhlé aktivity v oblasti odborné přípravy (31) pro místní pracovníky a na spolupráci s Braniborskou technickou univerzitou v Chotěbuzi. Aktivity v oblasti odborné přípravy přispívají ke zvyšování celkové úrovně kvalifikace pracovníků v regionu, který se vyznačuje nedostatkem technicky kvalifikované pracovní síly, a mohou tudíž přilákat i další investory. Německo k tomu dodává, že s ohledem na potřebu odborných dovedností vznikají rovněž programy odborné přípravy na půdě regionálních vzdělávacích institucí.

| 109) | Německo vyzdvihuje vysoce inovativní charakter stroje společnosti Propapier PM2, který se stal v celosvětovém měřítku prvním zařízením umožňujícím výrobu surového papíru na vlnitou lepenku s velmi nízkou plošnou hmotností, díky čemuž začal být eisenhüttenstadtský region v daném odvětví známý jako nositel know–how. |
| --- | --- |

109)

Německo vyzdvihuje vysoce inovativní charakter stroje společnosti Propapier PM2, který se stal v celosvětovém měřítku prvním zařízením umožňujícím výrobu surového papíru na vlnitou lepenku s velmi nízkou plošnou hmotností, díky čemuž začal být eisenhüttenstadtský region v daném odvětví známý jako nositel know–how.

| 110) | Německo v rozporu s tvrzeními skupiny Smurfit Kappa prohlašuje, že skupina Progroup stavy svých zaměstnanců v souvislosti se zřízením papírny Propapier PM2 nesnížila. Kromě toho také tvrdí, že montáž papírenského stroje proběhla v Eisenhüttenstadtu a že mimo Německo byly vyrobeny jen některé součásti. |
| --- | --- |

110)

Německo v rozporu s tvrzeními skupiny Smurfit Kappa prohlašuje, že skupina Progroup stavy svých zaměstnanců v souvislosti se zřízením papírny Propapier PM2 nesnížila. Kromě toho také tvrdí, že montáž papírenského stroje proběhla v Eisenhüttenstadtu a že mimo Německo byly vyrobeny jen některé součásti.

| 111) | Německo také poukazuje na význam dlouhodobosti investice pro dosažení udržitelného rozvoje regionu. Podle Německa byla účast skupiny Progroup již od prvopočátečních plánů koncipována jako dlouhodobý projekt v rámci vertikální integrace a uskutečňování východoevropské strategie, tak aby se investice do společnosti Propapier PM2 stala i zdrojem dlouhodobě pozitivních dopadů. |
| --- | --- |

111)

Německo také poukazuje na význam dlouhodobosti investice pro dosažení udržitelného rozvoje regionu. Podle Německa byla účast skupiny Progroup již od prvopočátečních plánů koncipována jako dlouhodobý projekt v rámci vertikální integrace a uskutečňování východoevropské strategie, tak aby se investice do společnosti Propapier PM2 stala i zdrojem dlouhodobě pozitivních dopadů.

| 112) | Německo k tomu dodává, že investice do společnosti Propapier PM2 přispěje i k vyšší životní úrovni v regionu: platy vyplácené v Braniborsku společností Propapier byly podle vyjádření Německa zpravidla nad braniborským průměrem hrubých mezd a platů, který v roce 2008 dosahoval výše 22  932 EUR. Přispěly tak ke zvýšení HDP v přepočtu na jednoho obyvatele, a tím i k pozitivnímu rozvoji regionu. Německo kromě toho podotýká, že očekávaný obrat plynoucí z investice společnosti Propapier a vytvoření pracovních míst povede v regionu ke zvýšení příjmů z daní, což umožní realizovat další veřejné investice, které ve svém důsledku zase přispějí i k sociálně–ekonomickému rozvoji regionu. |
| --- | --- |

112)

Německo k tomu dodává, že investice do společnosti Propapier PM2 přispěje i k vyšší životní úrovni v regionu: platy vyplácené v Braniborsku společností Propapier byly podle vyjádření Německa zpravidla nad braniborským průměrem hrubých mezd a platů, který v roce 2008 dosahoval výše 22  932 EUR. Přispěly tak ke zvýšení HDP v přepočtu na jednoho obyvatele, a tím i k pozitivnímu rozvoji regionu. Německo kromě toho podotýká, že očekávaný obrat plynoucí z investice společnosti Propapier a vytvoření pracovních míst povede v regionu ke zvýšení příjmů z daní, což umožní realizovat další veřejné investice, které ve svém důsledku zase přispějí i k sociálně–ekonomickému rozvoji regionu.

5.7.   NEPŘÍZNIVÉ DOPADY

| 113) | Německo zdůrazňuje, že podpora nevede k tomu, že by v odvětví vznikaly nadbytečné kapacity. Poté, co bylo přijato zrušené rozhodnutí, schválila Komise řadu dalších opatření státní podpory v papírenském odvětví (32), při nichž bylo nutno v rámci posuzování nárůstu kapacity na relevantním trhu zohledňovat kapacitu, která vznikla díky investici do společnosti Propapier. Německo uvádí, že kdyby odvětví vykazovalo výrazné nadbytečné kapacity, Komise by tato opatření neschválila. |
| --- | --- |

113)

Německo zdůrazňuje, že podpora nevede k tomu, že by v odvětví vznikaly nadbytečné kapacity. Poté, co bylo přijato zrušené rozhodnutí, schválila Komise řadu dalších opatření státní podpory v papírenském odvětví (32), při nichž bylo nutno v rámci posuzování nárůstu kapacity na relevantním trhu zohledňovat kapacitu, která vznikla díky investici do společnosti Propapier. Německo uvádí, že kdyby odvětví vykazovalo výrazné nadbytečné kapacity, Komise by tato opatření neschválila.

| 114) | Německo tvrdí, že by nový závod vznikl i bez státní podpory, ovšem v jiné lokalitě. Vzhledem k tomu, že dostupná kapacita surového papíru na vlnitou lepenku se na relevantním trhu (EHP) nezmění, vychází Německo z toho, že podpora nemůže mít nepříznivé účinky na hospodářskou soutěž. Podporu tudíž nelze považovat za příčinu odstavování provozů v lokalitách, kde působí konkurenční společnosti, jak tvrdí skupina Smurfit Kappa, nýbrž spíše za příčinu nově vytvořených provozů v Braniborsku. |
| --- | --- |

114)

Německo tvrdí, že by nový závod vznikl i bez státní podpory, ovšem v jiné lokalitě. Vzhledem k tomu, že dostupná kapacita surového papíru na vlnitou lepenku se na relevantním trhu (EHP) nezmění, vychází Německo z toho, že podpora nemůže mít nepříznivé účinky na hospodářskou soutěž. Podporu tudíž nelze považovat za příčinu odstavování provozů v lokalitách, kde působí konkurenční společnosti, jak tvrdí skupina Smurfit Kappa, nýbrž spíše za příčinu nově vytvořených provozů v Braniborsku.

| 115) | Německo k tomu dodává, že pro evropský trh se surovým papírem na vlnitou lepenku je charakteristické dominantní postavení jednoho účastníka hospodářské soutěže (skupiny Smurfit Kappa), jemuž konkuruje větší počet menších dodavatelů, mezi něž patří i skupina Progroup. Skupina Smurfit Kappa je zdaleka největším účastníkem hospodářské soutěže, který se orientuje na agresivní podnikatelskou politiku projevující se rozsáhlými expanzivními snahami v podobě častého přebírání konkurenčních podniků. Skupina Progroup je oproti tomu menším účastníkem hospodářské soutěže, který se orientuje na organický růst bez toho, aby usiloval o přebírání konkurenčních podniků. Podle názoru Německa tak vzhledem k tomu, že výrobky společnosti Propapier PM2 představují přímou konkurenci pro výrobky, které nabízí skupina Smurfit Kappa, přispějí investice do společnosti Propapier PM2 k omezení výrazného postavení tohoto dominantního účastníka trhu, a celkově tak posílí hospodářskou soutěž na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku. |
| --- | --- |

115)

Německo k tomu dodává, že pro evropský trh se surovým papírem na vlnitou lepenku je charakteristické dominantní postavení jednoho účastníka hospodářské soutěže (skupiny Smurfit Kappa), jemuž konkuruje větší počet menších dodavatelů, mezi něž patří i skupina Progroup. Skupina Smurfit Kappa je zdaleka největším účastníkem hospodářské soutěže, který se orientuje na agresivní podnikatelskou politiku projevující se rozsáhlými expanzivními snahami v podobě častého přebírání konkurenčních podniků. Skupina Progroup je oproti tomu menším účastníkem hospodářské soutěže, který se orientuje na organický růst bez toho, aby usiloval o přebírání konkurenčních podniků. Podle názoru Německa tak vzhledem k tomu, že výrobky společnosti Propapier PM2 představují přímou konkurenci pro výrobky, které nabízí skupina Smurfit Kappa, přispějí investice do společnosti Propapier PM2 k omezení výrazného postavení tohoto dominantního účastníka trhu, a celkově tak posílí hospodářskou soutěž na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku.

6.   PRÁVNÍ POSOUZENÍ OPATŘENÍ PODPORY

6.1.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU

| 116) | Finanční podpora byla v rámci uvedených opatření poskytnuta Německem v podobě investičních příspěvků a financována ze státních prostředků. Podporu lze proto považovat za podporu poskytovanou státem nebo ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

116)

Finanční podpora byla v rámci uvedených opatření poskytnuta Německem v podobě investičních příspěvků a financována ze státních prostředků. Podporu lze proto považovat za podporu poskytovanou státem nebo ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| 117) | Jelikož podpora byla poskytnuta pouze ve prospěch jednoho podniku, totiž společnosti Propapier, jedná se o selektivní opatření. |
| --- | --- |

117)

Jelikož podpora byla poskytnuta pouze ve prospěch jednoho podniku, totiž společnosti Propapier, jedná se o selektivní opatření.

| 118) | Díky této finanční podpoře získala společnost Propapier úlevu na nákladech, které by za normálních okolností musela nést sama, a tím i získala hospodářskou výhodu před svými konkurenty. |
| --- | --- |

118)

Díky této finanční podpoře získala společnost Propapier úlevu na nákladech, které by za normálních okolností musela nést sama, a tím i získala hospodářskou výhodu před svými konkurenty.

| 119) | Finanční podpora ze strany Německa spočívala v investici, která má umožnit výrobu různých druhů surového papíru na vlnitou lepenku. Jelikož tyto výrobky jsou předmětem obchodu mezi členskými státy, mohla by tato podpora ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

119)

Finanční podpora ze strany Německa spočívala v investici, která má umožnit výrobu různých druhů surového papíru na vlnitou lepenku. Jelikož tyto výrobky jsou předmětem obchodu mezi členskými státy, mohla by tato podpora ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž.

| 120) | Komise na základě toho dospěla v rámci tohoto předběžného posouzení k závěru, že opatření představuje státní podporu poskytnutou ve prospěch společnosti Propapier ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

120)

Komise na základě toho dospěla v rámci tohoto předběžného posouzení k závěru, že opatření představuje státní podporu poskytnutou ve prospěch společnosti Propapier ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

6.2.   OPRÁVNĚNOST OPATŘENÍ PODPORY

| 121) | Podle čl. 108 odst. 3 SFEU členské státy musejí veškerá opatření podpory oznamovat před jejich prováděním, pakliže se nejedná o opatření, na které se vztahuje bloková výjimka. Ačkoli podpora byla poskytnuta v rámci režimu blokových výjimek XR 6/2007 (viz 35. a 36. bod odůvodnění), nespadá do oblasti působnosti příslušného nařízení o blokové výjimce (v tomto případě nařízení (ES) č. 1628/2006 (33)), neboť překračuje platnou individuální prahovou hodnotu pro oznamovací povinnost (v tomto případě 22,5 milionu EUR). |
| --- | --- |

121)

Podle čl. 108 odst. 3 SFEU členské státy musejí veškerá opatření podpory oznamovat před jejich prováděním, pakliže se nejedná o opatření, na které se vztahuje bloková výjimka. Ačkoli podpora byla poskytnuta v rámci režimu blokových výjimek XR 6/2007 (viz 35. a 36. bod odůvodnění), nespadá do oblasti působnosti příslušného nařízení o blokové výjimce (v tomto případě nařízení (ES) č. 1628/2006 (33)), neboť překračuje platnou individuální prahovou hodnotu pro oznamovací povinnost (v tomto případě 22,5 milionu EUR).

| 122) | Oznámením opatření podpory v roce 2007 splnilo Německo individuální oznamovací povinnost podle čl. 7 písm. e) nařízení (ES) č. 1628/2006. Po zrušení původního rozhodnutí Komise a vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla vyplacena před oznámením rozsudku Tribunálu ve věci žaloby na neplatnost rozhodnutí, kterou podala skupina Smurfit Kappa, musí být tato podpora považována za protiprávní. |
| --- | --- |

122)

Oznámením opatření podpory v roce 2007 splnilo Německo individuální oznamovací povinnost podle čl. 7 písm. e) nařízení (ES) č. 1628/2006. Po zrušení původního rozhodnutí Komise a vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla vyplacena před oznámením rozsudku Tribunálu ve věci žaloby na neplatnost rozhodnutí, kterou podala skupina Smurfit Kappa, musí být tato podpora považována za protiprávní.

| 123) | Jelikož plánovaná podpora překračuje individuální prahovou hodnotu pro oznamovací povinnost podle čl. 7 písm. e) nařízení (ES) č. 1628/2006, bude Komise opatření posuzovat podle pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

123)

Jelikož plánovaná podpora překračuje individuální prahovou hodnotu pro oznamovací povinnost podle čl. 7 písm. e) nařízení (ES) č. 1628/2006, bude Komise opatření posuzovat podle pokynů k regionální podpoře.

6.3.   PŘÍSLUŠNÁ LHŮTA PRO ÚČELY POSOUZENÍ A POUŽITELNÝ POSTUP

| 124) | Jak Komise uvedla ve 47. až 50. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, musí při svém novém předběžném posuzování opatření podpory vycházet ze skutkového stavu platného v době vydání zrušeného rozhodnutí, aby splnila, co jí ukládá rozsudek Tribunálu ve věci T–304/08. Jelikož úkol Komise spočívá v přijetí nového rozhodnutí, jehož odůvodnění nebude vykazovat nedostatek, jejž ve výše uvedeném rozsudku konstatoval Tribunál, může brát Komise v úvahu pouze fakta, zprávy a jiné údaje, které měla k dispozici před formulací původního rozhodnutí o slučitelnosti opatření podpory (34). |
| --- | --- |

124)

Jak Komise uvedla ve 47. až 50. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, musí při svém novém předběžném posuzování opatření podpory vycházet ze skutkového stavu platného v době vydání zrušeného rozhodnutí, aby splnila, co jí ukládá rozsudek Tribunálu ve věci T–304/08. Jelikož úkol Komise spočívá v přijetí nového rozhodnutí, jehož odůvodnění nebude vykazovat nedostatek, jejž ve výše uvedeném rozsudku konstatoval Tribunál, může brát Komise v úvahu pouze fakta, zprávy a jiné údaje, které měla k dispozici před formulací původního rozhodnutí o slučitelnosti opatření podpory (34).

| 125) | V tomto případě se po přijetí zrušeného rozhodnutí dne 2. dubna 2008 rozsah investičního projektu snížil, což vedlo ke snížení způsobilých nákladů, a konečná poskytnutá podpora tak byla odpovídajícím způsobem rovněž snížena. I když Komise přijme rozhodnutí o provedeném opatření podpory s přihlédnutím ke skutečnosti, že hodnota způsobilých nákladů, jakož i intenzita podpory, kterou Německo poskytlo společnosti Propapier, se oproti původnímu odhadu snížily, provede Komise své posouzení na základě informací, které by byly k dispozici v době přijetí zrušeného rozhodnutí, a uplatní právní rámec Unie pro státní podporu platný v příslušnou dobu. V případě regionální podpory poskytnuté ve prospěch velkých investičních projektů musí Komise před faktickým a úplným provedením investice zpravidla na základě prognóz a odhadnutých údajů o trhu přijmout určité rozhodnutí. Povolené úrovně intenzity podpory se později už nemění, i když se po několika letech ukáže, že trh se vyvíjel jinak, než jak se v době, kdy Komise přijímala své rozhodnutí, předpokládalo. |
| --- | --- |

125)

V tomto případě se po přijetí zrušeného rozhodnutí dne 2. dubna 2008 rozsah investičního projektu snížil, což vedlo ke snížení způsobilých nákladů, a konečná poskytnutá podpora tak byla odpovídajícím způsobem rovněž snížena. I když Komise přijme rozhodnutí o provedeném opatření podpory s přihlédnutím ke skutečnosti, že hodnota způsobilých nákladů, jakož i intenzita podpory, kterou Německo poskytlo společnosti Propapier, se oproti původnímu odhadu snížily, provede Komise své posouzení na základě informací, které by byly k dispozici v době přijetí zrušeného rozhodnutí, a uplatní právní rámec Unie pro státní podporu platný v příslušnou dobu. V případě regionální podpory poskytnuté ve prospěch velkých investičních projektů musí Komise před faktickým a úplným provedením investice zpravidla na základě prognóz a odhadnutých údajů o trhu přijmout určité rozhodnutí. Povolené úrovně intenzity podpory se později už nemění, i když se po několika letech ukáže, že trh se vyvíjel jinak, než jak se v době, kdy Komise přijímala své rozhodnutí, předpokládalo.

| 126) | Postup přijímání nového rozhodnutí může navázat přesně v tom bodě, ve kterém nastala protiprávnost původního rozhodnutí (35). V souvislosti s kázní v oblasti podpor Soudní dvůr konstatoval, že v případech, kdy šetření Komise prováděné v souvislosti s dřívějším rozhodnutím bylo neúplné a vedlo ke zrušení tohoto rozhodnutí, řízení o nahrazení tohoto rozhodnutí může navázat v příslušném bodě tak, aby již dříve provedené posouzení bylo provedeno znovu (36). |
| --- | --- |

126)

Postup přijímání nového rozhodnutí může navázat přesně v tom bodě, ve kterém nastala protiprávnost původního rozhodnutí (35). V souvislosti s kázní v oblasti podpor Soudní dvůr konstatoval, že v případech, kdy šetření Komise prováděné v souvislosti s dřívějším rozhodnutím bylo neúplné a vedlo ke zrušení tohoto rozhodnutí, řízení o nahrazení tohoto rozhodnutí může navázat v příslušném bodě tak, aby již dříve provedené posouzení bylo provedeno znovu (36).

6.4.   SLUČITELNOST S OBECNÝMI USTANOVENÍMI POKYNŮ K REGIONÁLNÍ PODPOŘE

| 127) | V době, kdy bylo vydáno zrušené rozhodnutí, tj. v roce 2008, připadal region Brandenburg–Nordost v úvahu jako možný příjemce veřejné regionální podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. |
| --- | --- |

127)

V době, kdy bylo vydáno zrušené rozhodnutí, tj. v roce 2008, připadal region Brandenburg–Nordost v úvahu jako možný příjemce veřejné regionální podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.

| 128) | Oznámená podpora měla být poskytnuta na počáteční investici ve smyslu definice uvedené v oddíle 4.1 pokynů k regionální podpoře a způsobilé náklady zahrnují v souladu s ustanovením oddílu 4.2 pokynů k regionální podpoře náklady na budovy, závod/strojní zařízení (viz 30. bod odůvodnění). Německo potvrdilo, že nehmotný majetek bude splňovat podmínky bodu 56 pokynů k regionální podpoře (viz 31. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

128)

Oznámená podpora měla být poskytnuta na počáteční investici ve smyslu definice uvedené v oddíle 4.1 pokynů k regionální podpoře a způsobilé náklady zahrnují v souladu s ustanovením oddílu 4.2 pokynů k regionální podpoře náklady na budovy, závod/strojní zařízení (viz 30. bod odůvodnění). Německo potvrdilo, že nehmotný majetek bude splňovat podmínky bodu 56 pokynů k regionální podpoře (viz 31. bod odůvodnění).

| 129) | Příspěvek příjemce podpory na způsobilé náklady hrazený z jeho vlastních prostředků nepocházejících z podpory přesahuje prahovou hodnotu 25 %, kterou předepisuje oddíl 4.1 pokynů k regionální podpoře (viz 34. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

129)

Příspěvek příjemce podpory na způsobilé náklady hrazený z jeho vlastních prostředků nepocházejících z podpory přesahuje prahovou hodnotu 25 %, kterou předepisuje oddíl 4.1 pokynů k regionální podpoře (viz 34. bod odůvodnění).

| 130) | Formální ustanovení týkající se pobídkového účinku podle bodu 38 pokynů k regionální podpoře byla dodržena: co se týče původně stanovené přímé dotace, požádal příjemce o podporu dne 15. května 2007 a Německo dne 24. května 2007, před zahájením provádění projektových opatření (v prosinci 2007), písemně potvrdilo, že projekt s výhradou výsledku důkladného prověřování splňuje podmínky podpory, jež ukládá příslušný režim. |
| --- | --- |

130)

Formální ustanovení týkající se pobídkového účinku podle bodu 38 pokynů k regionální podpoře byla dodržena: co se týče původně stanovené přímé dotace, požádal příjemce o podporu dne 15. května 2007 a Německo dne 24. května 2007, před zahájením provádění projektových opatření (v prosinci 2007), písemně potvrdilo, že projekt s výhradou výsledku důkladného prověřování splňuje podmínky podpory, jež ukládá příslušný režim.

| 131) | Podpora ve své celkové výši byla nakonec poskytnuta formou investiční dotace, která se při splnění objektivních kritérií, jež ukládá příslušný právní základ (režim blokových výjimek XR 6/2007), vyplácí automaticky. O tuto investiční dotaci není nutné předem žádat a nevyžaduje ani žádné písemné potvrzení o tom, že projekt jako celek splňuje kritéria podpory. Podle poznámky pod čarou č. 41 pokynů k regionální podpoře nemusejí členské státy v případech schváleného režimu daňové podpory, kdy se prominutí daní nebo úleva na daňové povinnosti poskytuje na způsobilé výdaje automaticky bez jakékoli úřední diskreční pravomoci, před zahájením provádění projektových opatření písemně potvrzovat, že projekt s výhradou výsledku důkladného prověřování v zásadě splňuje podmínky podpory, jež ukládá příslušný režim. |
| --- | --- |

131)

Podpora ve své celkové výši byla nakonec poskytnuta formou investiční dotace, která se při splnění objektivních kritérií, jež ukládá příslušný právní základ (režim blokových výjimek XR 6/2007), vyplácí automaticky. O tuto investiční dotaci není nutné předem žádat a nevyžaduje ani žádné písemné potvrzení o tom, že projekt jako celek splňuje kritéria podpory. Podle poznámky pod čarou č. 41 pokynů k regionální podpoře nemusejí členské státy v případech schváleného režimu daňové podpory, kdy se prominutí daní nebo úleva na daňové povinnosti poskytuje na způsobilé výdaje automaticky bez jakékoli úřední diskreční pravomoci, před zahájením provádění projektových opatření písemně potvrzovat, že projekt s výhradou výsledku důkladného prověřování v zásadě splňuje podmínky podpory, jež ukládá příslušný režim.

| 132) | Německo potvrdilo, že investice musí zůstat v podporované oblasti nejméně pět let po její realizaci (oddíl 4.1 pokynů k regionální podpoře). |
| --- | --- |

132)

Německo potvrdilo, že investice musí zůstat v podporované oblasti nejméně pět let po její realizaci (oddíl 4.1 pokynů k regionální podpoře).

| 133) | Německo rovněž potvrdilo, že bylo nutno dodržet pravidla pro kumulaci podpory (oddíl 4.4 pokynů k regionální podpoře). |
| --- | --- |

133)

Německo rovněž potvrdilo, že bylo nutno dodržet pravidla pro kumulaci podpory (oddíl 4.4 pokynů k regionální podpoře).

| 134) | Komise je tudíž na základě informací, které jí byly dostupné před přijetím zrušeného rozhodnutí, toho názoru, že opatření podpory splňuje příslušná kritéria slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

134)

Komise je tudíž na základě informací, které jí byly dostupné před přijetím zrušeného rozhodnutí, toho názoru, že opatření podpory splňuje příslušná kritéria slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře.

6.5.   SLUČITELNOST S USTANOVENÍMI POKYNŮ K REGIONÁLNÍ PODPOŘE PRO VELKÉ INVESTIČNÍ PROJEKTY

| 135) | Vzhledem k tomu, že regionální podpora byla poskytnuta na velký investiční projekt, musí Komise posoudit také dodržení zvláštních podmínek regionální podpory pro velké investiční projekty podle oddílu 4.3 pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

135)

Vzhledem k tomu, že regionální podpora byla poskytnuta na velký investiční projekt, musí Komise posoudit také dodržení zvláštních podmínek regionální podpory pro velké investiční projekty podle oddílu 4.3 pokynů k regionální podpoře.

6.5.1.   INTENZITA PODPORY (BOD 67 POKYNŮ K REGIONÁLNÍ PODPOŘE)

| 136) | Vzhledem k tomu, že oznámené způsobilé výdaje v diskontované výši dosahují 58 6 7 22  900 EUR, a vzhledem k tomu, že na region Brandenburg–Nordost se vztahuje standardní limit regionální podpory ve výši 30 % hrubého grantového ekvivalentu, činí maximální intenzita podpory podle bodu 67 pokynů k regionální podpoře 12,30 % hrubého grantového ekvivalentu. |
| --- | --- |

136)

Vzhledem k tomu, že oznámené způsobilé výdaje v diskontované výši dosahují 58 6 7 22  900 EUR, a vzhledem k tomu, že na region Brandenburg–Nordost se vztahuje standardní limit regionální podpory ve výši 30 % hrubého grantového ekvivalentu, činí maximální intenzita podpory podle bodu 67 pokynů k regionální podpoře 12,30 % hrubého grantového ekvivalentu.

| 137) | Po přijetí zrušeného rozhodnutí Německo Komisi oznámilo, že poté, co byla z podpořeného projektu vyřazena elektrárna, se způsobilé náklady odpovídajícím způsobem snížily. Kdyby byla ustanovení bodu 67 pokynů k regionální podpoře týkající se snížení výše podpory použita na tyto nižší způsobilé náklady, intenzita podpory by se tím zvýšila. Příjemce podpory nicméně začal pracovat na projektových opatřeních v rámci scénáře, kdy byla Komisi oznámena intenzita podpory 12,30 % hrubého grantového ekvivalentu a v této intenzitě byla později Komisí povolena. Na základě toho lze proto vyvozovat závěr, že původně povolená intenzita podpory byla jako pobídka k investičnímu rozhodnutí dostatečná a že vyšší intenzita podpory by neměla větší pobídkový účinek (37). |
| --- | --- |

137)

Po přijetí zrušeného rozhodnutí Německo Komisi oznámilo, že poté, co byla z podpořeného projektu vyřazena elektrárna, se způsobilé náklady odpovídajícím způsobem snížily. Kdyby byla ustanovení bodu 67 pokynů k regionální podpoře týkající se snížení výše podpory použita na tyto nižší způsobilé náklady, intenzita podpory by se tím zvýšila. Příjemce podpory nicméně začal pracovat na projektových opatřeních v rámci scénáře, kdy byla Komisi oznámena intenzita podpory 12,30 % hrubého grantového ekvivalentu a v této intenzitě byla později Komisí povolena. Na základě toho lze proto vyvozovat závěr, že původně povolená intenzita podpory byla jako pobídka k investičnímu rozhodnutí dostatečná a že vyšší intenzita podpory by neměla větší pobídkový účinek (37).

| 138) | Společnosti Propapier byla na redukovaný investiční projekt vyplacena podpora ve výši 5 0 5 59  153 EUR (nominální hodnota), resp. 4 4 1 72  973 EUR (současná hodnota). To odpovídá intenzitě podpory 12,51 % hrubého grantového ekvivalentu, tzn. že je překročena hranice maximální intenzity podpory 12,30 %. Německo nicméně potvrdilo, že společnost Propapier nadlimitní částku podpory v celkové výši 1 0 99  539 EUR včetně úroků vrátila. Příjemci podpory zůstala tedy částka, která nepřesahuje výši 4 3 4 15  903 EUR odpovídající intenzitě podpory 12,30 % hrubého grantového ekvivalentu snížených způsobilých nákladů na investiční projekt. Na základě toho lze vyvodit závěr, že částka poskytnuté podpory je v souladu s bodem 67 pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

138)

Společnosti Propapier byla na redukovaný investiční projekt vyplacena podpora ve výši 5 0 5 59  153 EUR (nominální hodnota), resp. 4 4 1 72  973 EUR (současná hodnota). To odpovídá intenzitě podpory 12,51 % hrubého grantového ekvivalentu, tzn. že je překročena hranice maximální intenzity podpory 12,30 %. Německo nicméně potvrdilo, že společnost Propapier nadlimitní částku podpory v celkové výši 1 0 99  539 EUR včetně úroků vrátila. Příjemci podpory zůstala tedy částka, která nepřesahuje výši 4 3 4 15  903 EUR odpovídající intenzitě podpory 12,30 % hrubého grantového ekvivalentu snížených způsobilých nákladů na investiční projekt. Na základě toho lze vyvodit závěr, že částka poskytnuté podpory je v souladu s bodem 67 pokynů k regionální podpoře.

| 139) | V rozhodnutí o zahájení řízení ve věci podpory SA.36147 (C 30/2010) (38) vyjádřila Komise pochybnost v důsledku toho, že investice do papírny společnosti Propapier a některých dalších infrastrukturálních opatření veřejného sektoru v rámci průmyslové oblasti, ve které se plánovaná papírna společnosti Propapier měla nacházet, by mohly společně představovat jeden investiční projekt ve smyslu bodu 60 pokynů k regionální podpoře. Komise proto ve svém rozhodnutí o zahájení řízení o regionální investiční podpoře SA.23827 (2013/C) – Německo – LIP – Propapier PM 2 GmbH konstatovala, že pokud by Komise na základě formálního vyšetřovacího řízení ve věci státní podpory SA.36147 (C 30/10) – Německo – Údajná infrastrukturální podpora ve prospěch společnosti Propapier PM2 dospěla k závěru, že další podpořené investice tvoří společně s investicí do papírny společnosti Propapier jeden investiční projekt nebo že společnost Propapier získala další podpory v podobě infrastrukturálních opatření, musí být celý balík podpory prověřen z hlediska její slučitelnosti s bodem 67 pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

139)

V rozhodnutí o zahájení řízení ve věci podpory SA.36147 (C 30/2010) (38) vyjádřila Komise pochybnost v důsledku toho, že investice do papírny společnosti Propapier a některých dalších infrastrukturálních opatření veřejného sektoru v rámci průmyslové oblasti, ve které se plánovaná papírna společnosti Propapier měla nacházet, by mohly společně představovat jeden investiční projekt ve smyslu bodu 60 pokynů k regionální podpoře. Komise proto ve svém rozhodnutí o zahájení řízení o regionální investiční podpoře SA.23827 (2013/C) – Německo – LIP – Propapier PM 2 GmbH konstatovala, že pokud by Komise na základě formálního vyšetřovacího řízení ve věci státní podpory SA.36147 (C 30/10) – Německo – Údajná infrastrukturální podpora ve prospěch společnosti Propapier PM2 dospěla k závěru, že další podpořené investice tvoří společně s investicí do papírny společnosti Propapier jeden investiční projekt nebo že společnost Propapier získala další podpory v podobě infrastrukturálních opatření, musí být celý balík podpory prověřen z hlediska její slučitelnosti s bodem 67 pokynů k regionální podpoře.

| 140) | Až bude Komise přijímat konečné rozhodnutí o podpoře SA.36147 (C 30/10) (39), zohlední při posuzování slučitelnosti opatření infrastrukturální podpory regionální podporu ve prospěch společnosti Propapier. |
| --- | --- |

140)

Až bude Komise přijímat konečné rozhodnutí o podpoře SA.36147 (C 30/10) (39), zohlední při posuzování slučitelnosti opatření infrastrukturální podpory regionální podporu ve prospěch společnosti Propapier.

6.5.2.   UPLATNĚNÍ POŽADAVKU PROVĚŘOVÁNÍ UVEDENÉHO V BODĚ 68 PÍSM. A) A B) POKYNŮ K REGIONÁLNÍ PODPOŘE

| 141) | Jelikož celková výše podpory ze všech zdrojů překračuje použitelnou individuální prahovou hodnotu pro oznamovací povinnost, musí Komise přistoupit k prověřování podle bodu 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

141)

Jelikož celková výše podpory ze všech zdrojů překračuje použitelnou individuální prahovou hodnotu pro oznamovací povinnost, musí Komise přistoupit k prověřování podle bodu 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře.

| 142) | Podpory velkých investičních projektů, na něž se vztahuje bod 68 pokynů k regionální podpoře a ve kterých






  — | na příjemce podpory připadá před investicí nebo po jejím provedení více než 25 % objemu prodeje daného výrobku, nebo |
| --- | --- | --- |

142)

Podpory velkých investičních projektů, na něž se vztahuje bod 68 pokynů k regionální podpoře a ve kterých

—

na příjemce podpory připadá před investicí nebo po jejím provedení více než 25 % objemu prodeje daného výrobku, nebo

| — | projektem vytvořená výrobní kapacita představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru, |
| --- | --- |

—

projektem vytvořená výrobní kapacita představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru,

mohou být schváleny pouze poté, co bylo po zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU důkladně prověřeno, zda je podpora nutná k vytvoření pobídkového účinku pro investici a zda výhody, které podpora přinese, převažují nad výsledným narušením hospodářské soutěže.

| 143) | Aby Komise mohla odpovídající prověření podle bodu 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře provést, musí napřed definovat relevantní výrobkový trh a rovněž relevantní zeměpisný trh. |
| --- | --- |

143)

Aby Komise mohla odpovídající prověření podle bodu 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře provést, musí napřed definovat relevantní výrobkový trh a rovněž relevantní zeměpisný trh.

6.5.2.1.   Dotčené výrobky

| 144) | Ačkoli skupina Progroup možná počítala s tím, že stroj PM2 společnosti Propapier bude sloužit k výrobě testlineru o plošné hmotnosti 70/110 g/m2 a vlnitého papíru o plošné hmotnosti 70/130 g/m2 (jak tvrdí skupina Smurfit Kappa), Komise je toho názoru, že základem pro vymezení trhu musí být skutečná potenciální výrobní kapacita stroje. Komise proto potvrzuje, že investiční projekt, jak jej popsalo Německo a jak je popsán ve 25. bodě odůvodnění, se přímo týká dvou druhů surového papíru na vlnitou lepenku: testlineru o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitého papíru z recyklovaných vláken. |
| --- | --- |

144)

Ačkoli skupina Progroup možná počítala s tím, že stroj PM2 společnosti Propapier bude sloužit k výrobě testlineru o plošné hmotnosti 70/110 g/m2 a vlnitého papíru o plošné hmotnosti 70/130 g/m2 (jak tvrdí skupina Smurfit Kappa), Komise je toho názoru, že základem pro vymezení trhu musí být skutečná potenciální výrobní kapacita stroje. Komise proto potvrzuje, že investiční projekt, jak jej popsalo Německo a jak je popsán ve 25. bodě odůvodnění, se přímo týká dvou druhů surového papíru na vlnitou lepenku: testlineru o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitého papíru z recyklovaných vláken.

| 145) | Jelikož podle odhadu asi 75 % surového papíru na vlnitou lepenku vyrobeného v podpořeném zařízení má být využito v rámci skupiny Progroup k výrobě následného produktu, zastává Komise názor, že tento následný produkt, tj. vlnitá lepenka, je podle bodu 69 pokynů k regionální podpoře také předmětným výrobkem investičního projektu. |
| --- | --- |

145)

Jelikož podle odhadu asi 75 % surového papíru na vlnitou lepenku vyrobeného v podpořeném zařízení má být využito v rámci skupiny Progroup k výrobě následného produktu, zastává Komise názor, že tento následný produkt, tj. vlnitá lepenka, je podle bodu 69 pokynů k regionální podpoře také předmětným výrobkem investičního projektu.

6.5.2.2.   Relevantní výrobkový trh

| 146) | Podle bodu 69 pokynů k regionální podpoře zahrnuje relevantní výrobkový trh (označovaný též jako trh daného výrobku) předmětný výrobek a jeho rovnocenné náhrady z pohledu spotřebitele (kvůli charakteristickým vlastnostem, ceně a určenému účelu použití) nebo výrobce (na základě flexibility výrobního zařízení). |
| --- | --- |

146)

Podle bodu 69 pokynů k regionální podpoře zahrnuje relevantní výrobkový trh (označovaný též jako trh daného výrobku) předmětný výrobek a jeho rovnocenné náhrady z pohledu spotřebitele (kvůli charakteristickým vlastnostem, ceně a určenému účelu použití) nebo výrobce (na základě flexibility výrobního zařízení).

Relevantní výrobkový trh pro surový papír na vlnitou lepenku

| 147) | Německo uvedlo, že oba druhy surového papíru na vlnitou lepenku, které měly být vyráběny v podpořeném závodě, náleží k témuž celkovému trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku, který – kromě těchto dvou druhů surového papíru na vlnitou lepenku, tj. testlineru o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitého papíru z recyklovaných vláken – zahrnuje také kraftliner a vlnitý papír z primárních vláken, a to bez ohledu na jejich plošnou hmotnost. Německo na podporu tohoto názoru poukázalo na nahraditelnost těchto výrobků. |
| --- | --- |

147)

Německo uvedlo, že oba druhy surového papíru na vlnitou lepenku, které měly být vyráběny v podpořeném závodě, náleží k témuž celkovému trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku, který – kromě těchto dvou druhů surového papíru na vlnitou lepenku, tj. testlineru o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitého papíru z recyklovaných vláken – zahrnuje také kraftliner a vlnitý papír z primárních vláken, a to bez ohledu na jejich plošnou hmotnost. Německo na podporu tohoto názoru poukázalo na nahraditelnost těchto výrobků.

| 148) | Také podle názoru Komise jsou vlnitý papír z recyklovaných vláken a vlnitý papír z primárních vláken z hlediska dodavatele vzájemně zaměnitelné. V zařízení na výrobu vlnitého papíru z recyklovaných vláken lze vyrábět také vlnitý papír z primárních vláken, přičemž je v rámci přípravy suroviny pouze nezbytné změnit nastavení zařízení (s pomocí jednorázové investice ve výši [...] milionů EUR, což představuje méně než [...] % celkových investičních nákladů). V praxi se kromě toho vlnitý papír z primárních vláken vyrábí ze směsi primárních a recyklovaných vláken, která obsahuje až 40–50 % recyklovaných vláken. |
| --- | --- |

148)

Také podle názoru Komise jsou vlnitý papír z recyklovaných vláken a vlnitý papír z primárních vláken z hlediska dodavatele vzájemně zaměnitelné. V zařízení na výrobu vlnitého papíru z recyklovaných vláken lze vyrábět také vlnitý papír z primárních vláken, přičemž je v rámci přípravy suroviny pouze nezbytné změnit nastavení zařízení (s pomocí jednorázové investice ve výši [...] milionů EUR, což představuje méně než [...] % celkových investičních nákladů). V praxi se kromě toho vlnitý papír z primárních vláken vyrábí ze směsi primárních a recyklovaných vláken, která obsahuje až 40–50 % recyklovaných vláken.

| 149) | Vlnitý papír z primárních vláken je přibližně o 15 % dražší než vlnitý papír vyrobený výlučně z recyklovaných vláken. Z hlediska odběratelů vlnitého papíru mají oba výrobky v podstatě tytéž charakteristické vlastnosti a slouží k témuž účelu. Odběratelé mohou nahradit vlnitý papír z recyklovaných vláken o vyšší plošné hmotnosti (např. 140 g/m2) lehčím vlnitým papírem z primárních vláken (např. 127 g/m2). Rozdíly v cenách ztrácejí na významu tím, že místo vlnitého papíru z recyklovaných vláken lze použít také lehčí vlnitý papír z primárních vláken. Oba výrobky jsou tudíž podle názoru Komise vzájemně zaměnitelné i z hlediska poptávajících. |
| --- | --- |

149)

Vlnitý papír z primárních vláken je přibližně o 15 % dražší než vlnitý papír vyrobený výlučně z recyklovaných vláken. Z hlediska odběratelů vlnitého papíru mají oba výrobky v podstatě tytéž charakteristické vlastnosti a slouží k témuž účelu. Odběratelé mohou nahradit vlnitý papír z recyklovaných vláken o vyšší plošné hmotnosti (např. 140 g/m2) lehčím vlnitým papírem z primárních vláken (např. 127 g/m2). Rozdíly v cenách ztrácejí na významu tím, že místo vlnitého papíru z recyklovaných vláken lze použít také lehčí vlnitý papír z primárních vláken. Oba výrobky jsou tudíž podle názoru Komise vzájemně zaměnitelné i z hlediska poptávajících.

| 150) | Totéž platí také o nahraditelnosti testlineru z recyklovaných vláken a kraftlineru z primárních vláken z hlediska poptávky: obojí slouží k témuž účelu, přičemž vyšší cenu kraftlineru vyrovnává možnost nahrazení testlineru s vyšší plošnou hmotností lehčím kraftlinerem. |
| --- | --- |

150)

Totéž platí také o nahraditelnosti testlineru z recyklovaných vláken a kraftlineru z primárních vláken z hlediska poptávky: obojí slouží k témuž účelu, přičemž vyšší cenu kraftlineru vyrovnává možnost nahrazení testlineru s vyšší plošnou hmotností lehčím kraftlinerem.

| 151) | Vlnitý papír (jak z primárních, tak i z recyklovaných vláken), testliner a kraftliner jsou z hlediska nabízejících zcela zaměnitelné, protože každý moderní papírenský stroj, včetně stroje příjemce pomoci, může vyrábět obojí. |
| --- | --- |

151)

Vlnitý papír (jak z primárních, tak i z recyklovaných vláken), testliner a kraftliner jsou z hlediska nabízejících zcela zaměnitelné, protože každý moderní papírenský stroj, včetně stroje příjemce pomoci, může vyrábět obojí.

| 152) | Rovněž surový papír na vlnitou lepenku různých plošných hmotností (tj. do 150 g/m2 nebo nad 150 g/m2) náleží k témuž relevantnímu trhu, protože jsou jeho jednotlivé druhy z hlediska odběratelů zaměnitelné: odběratel může jednu vrstvu z těžšího surového papíru na vlnitou lepenku nahradit větším počtem vrstev z lehčího, levnějšího surového papíru. |
| --- | --- |

152)

Rovněž surový papír na vlnitou lepenku různých plošných hmotností (tj. do 150 g/m2 nebo nad 150 g/m2) náleží k témuž relevantnímu trhu, protože jsou jeho jednotlivé druhy z hlediska odběratelů zaměnitelné: odběratel může jednu vrstvu z těžšího surového papíru na vlnitou lepenku nahradit větším počtem vrstev z lehčího, levnějšího surového papíru.

| 153) | Z výše uvedených důvodů lze vyvodit závěr, že relevantní výrobkový trh pro surový papír na vlnitou lepenku odpovídá celkovému trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku. Komise nicméně ve svých dřívějších spojených rozhodnutích (40) ponechávala otázku relevantního výrobkového trhu, a zvláště pak otázku rozlišování mezi výrobky z primárních vláken a výrobky z recyklovaných vláken otevřenu. Komise podotýká, že Německo předložilo také údaje použitelné jako podklad pro nejužší možné vymezení relevantního výrobkového trhu (trhu s testlinerem o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitým papírem z recyklovaných vláken). |
| --- | --- |

153)

Z výše uvedených důvodů lze vyvodit závěr, že relevantní výrobkový trh pro surový papír na vlnitou lepenku odpovídá celkovému trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku. Komise nicméně ve svých dřívějších spojených rozhodnutích (40) ponechávala otázku relevantního výrobkového trhu, a zvláště pak otázku rozlišování mezi výrobky z primárních vláken a výrobky z recyklovaných vláken otevřenu. Komise podotýká, že Německo předložilo také údaje použitelné jako podklad pro nejužší možné vymezení relevantního výrobkového trhu (trhu s testlinerem o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitým papírem z recyklovaných vláken).

| 154) | Skupina Progroup je vertikálně integrovaný výrobce papíru, který je účastníkem hospodářské soutěže na celkovém trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku, kde se každý integrovaný výrobce může rozhodnout, že s ohledem na lepší podmínky nebude určité produkty vyrábět sám, ale bude je odebírat od skupiny Progroup. Na základě podrobných šetření, jež předložilo Německo, se ukázalo, že i vertikálně integrovaní výrobci, kteří si pro účely vlastní výroby vlnité lepenky vyrábějí potřebné množství surového papíru na vlnitou lepenku sami (řádově v tunách), s ohledem na konkrétní potřeby určitých druhů surového papíru na vlnitou lepenku a logistické požadavky nakupují surový papír na vlnitou lepenku od svých konkurentů, případně jim surový papír na vlnitou lepenku prodávají. Vzhledem k dominantnímu postavení vertikálně integrovaných výrobců neplatí, že vysoké podíly na volném trhu (tj. výhradně v rámci dodávek třetím stranám) jsou nutně úměrné tržní síle. Na základě uvedeného dospělo Německo k závěru, že relevantním výrobkovým trhem je celkový trh se surovým papírem na vlnitou lepenku a že zahrnuje jak interní dodávky surového papíru na vlnitou lepenku, tak i dodávky třetím stranám (= celkový trh). Německo však také poskytlo pouze informace týkající se volného trhu. |
| --- | --- |

154)

Skupina Progroup je vertikálně integrovaný výrobce papíru, který je účastníkem hospodářské soutěže na celkovém trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku, kde se každý integrovaný výrobce může rozhodnout, že s ohledem na lepší podmínky nebude určité produkty vyrábět sám, ale bude je odebírat od skupiny Progroup. Na základě podrobných šetření, jež předložilo Německo, se ukázalo, že i vertikálně integrovaní výrobci, kteří si pro účely vlastní výroby vlnité lepenky vyrábějí potřebné množství surového papíru na vlnitou lepenku sami (řádově v tunách), s ohledem na konkrétní potřeby určitých druhů surového papíru na vlnitou lepenku a logistické požadavky nakupují surový papír na vlnitou lepenku od svých konkurentů, případně jim surový papír na vlnitou lepenku prodávají. Vzhledem k dominantnímu postavení vertikálně integrovaných výrobců neplatí, že vysoké podíly na volném trhu (tj. výhradně v rámci dodávek třetím stranám) jsou nutně úměrné tržní síle. Na základě uvedeného dospělo Německo k závěru, že relevantním výrobkovým trhem je celkový trh se surovým papírem na vlnitou lepenku a že zahrnuje jak interní dodávky surového papíru na vlnitou lepenku, tak i dodávky třetím stranám (= celkový trh). Německo však také poskytlo pouze informace týkající se volného trhu.

| 155) | Komise nenachází žádný důvod k tomu, aby se odchylovala od svého dosavadního přístupu, který uplatňovala v dřívějších rozhodnutích o podporách (41) a o spojování podniků (42) v papírenském odvětví (v nichž Komise buď rozlišovala mezi trhy se všemi druhy surového papíru na vlnitou lepenku a trhy, na kterých se obchoduje pouze se surovým papírem na vlnitou lepenku vyráběným z recyklovaného papíru, anebo nechávala otázku vymezení trhu otevřenu, a buď rozlišovala mezi celkovým a volným trhem, nebo otázku jejich vymezení nechávala otevřenou, anebo trh definovala jako celkový trh se surovým papírem na vlnitou lepenku, ale prováděla propočet pro oba scénáře). Na základě informací, které měla Komise k dispozici před přijetím zrušeného rozhodnutí, a s přihlédnutím k připomínkám dodaným k rozhodnutí o zahájení řízení, které se vztahovaly ke skutkovému stavu z doby před přijetím zrušeného rozhodnutí, tudíž Komise rozhodla, že prověřování musí být v souladu s bodem 68 pokynů k regionální podpoře provedeno na úrovni trhu se všemi druhy surového papíru na vlnitou lepenku a trhu s testlinerem o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitého papíru z recyklovaného papíru, a to jak na celkovém trhu, tak i na volném trhu. |
| --- | --- |

155)

Komise nenachází žádný důvod k tomu, aby se odchylovala od svého dosavadního přístupu, který uplatňovala v dřívějších rozhodnutích o podporách (41) a o spojování podniků (42) v papírenském odvětví (v nichž Komise buď rozlišovala mezi trhy se všemi druhy surového papíru na vlnitou lepenku a trhy, na kterých se obchoduje pouze se surovým papírem na vlnitou lepenku vyráběným z recyklovaného papíru, anebo nechávala otázku vymezení trhu otevřenu, a buď rozlišovala mezi celkovým a volným trhem, nebo otázku jejich vymezení nechávala otevřenou, anebo trh definovala jako celkový trh se surovým papírem na vlnitou lepenku, ale prováděla propočet pro oba scénáře). Na základě informací, které měla Komise k dispozici před přijetím zrušeného rozhodnutí, a s přihlédnutím k připomínkám dodaným k rozhodnutí o zahájení řízení, které se vztahovaly ke skutkovému stavu z doby před přijetím zrušeného rozhodnutí, tudíž Komise rozhodla, že prověřování musí být v souladu s bodem 68 pokynů k regionální podpoře provedeno na úrovni trhu se všemi druhy surového papíru na vlnitou lepenku a trhu s testlinerem o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitého papíru z recyklovaného papíru, a to jak na celkovém trhu, tak i na volném trhu.

Relevantní výrobkový trh pro vlnitou lepenku

| 156) | Vlnitá lepenka se v podpořeném závodě nevyrábí, je to nicméně následný výrobek, na který se investiční projekt vztahuje. |
| --- | --- |

156)

Vlnitá lepenka se v podpořeném závodě nevyrábí, je to nicméně následný výrobek, na který se investiční projekt vztahuje.

| 157) | Německo uvedlo, že vlnitá lepenka představuje z hlediska nabízejícího samostatný trh, protože zařízení na výrobu vlnité lepenky nemohou být přebudovány na výrobu jiných produktů ani při vynaložení značných nákladů. |
| --- | --- |

157)

Německo uvedlo, že vlnitá lepenka představuje z hlediska nabízejícího samostatný trh, protože zařízení na výrobu vlnité lepenky nemohou být přebudovány na výrobu jiných produktů ani při vynaložení značných nákladů.

| 158) | Na straně poptávky je vlnitá lepenka nejvíce srovnatelná s kartonovými obaly, ačkoli obaly z vlnité lepenky jsou lehčí, stabilnější a levnější. Odběratelé vlnité lepenky – tj. výrobci obalů – nemohou tudíž u většiny druhů obalů nahradit vlnitou lepenku jinými výrobky. |
| --- | --- |

158)

Na straně poptávky je vlnitá lepenka nejvíce srovnatelná s kartonovými obaly, ačkoli obaly z vlnité lepenky jsou lehčí, stabilnější a levnější. Odběratelé vlnité lepenky – tj. výrobci obalů – nemohou tudíž u většiny druhů obalů nahradit vlnitou lepenku jinými výrobky.

| 159) | Jelikož k tomuto bodu nebyly žádné připomínky, není důvod, aby se Komise odchýlila od svého dosavadního přístupu, který uplatňovala ve výše uvedených rozhodnutích o spojování podniků, a potvrzuje názor, který zastávala již ve zrušeném rozhodnutí i v rozhodnutí o zahájení řízení: vlnitá lepenka tvoří samostatný relevantní výrobkový trh. |
| --- | --- |

159)

Jelikož k tomuto bodu nebyly žádné připomínky, není důvod, aby se Komise odchýlila od svého dosavadního přístupu, který uplatňovala ve výše uvedených rozhodnutích o spojování podniků, a potvrzuje názor, který zastávala již ve zrušeném rozhodnutí i v rozhodnutí o zahájení řízení: vlnitá lepenka tvoří samostatný relevantní výrobkový trh.

6.5.2.3.   Relevantní zeměpisný trh

| 160) | V bodě 70 pokynů k regionální podpoře se v souvislosti s prověřováním, které má být prováděno v souladu s bodem 68 písm. a) a b), uvádí: »Pro účely uplatnění bodů a) a b) jsou objem trhu a zdánlivá spotřeba definovány na příslušné úrovni nomenklatury Prodcom, obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou–li tyto informace k dispozici či nebudou–li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje.« |
| --- | --- |

160)

V bodě 70 pokynů k regionální podpoře se v souvislosti s prověřováním, které má být prováděno v souladu s bodem 68 písm. a) a b), uvádí: »Pro účely uplatnění bodů a) a b) jsou objem trhu a zdánlivá spotřeba definovány na příslušné úrovni nomenklatury Prodcom, obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou–li tyto informace k dispozici či nebudou–li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje.«

Relevantní zeměpisný trh pro surový papír na vlnitou lepenku

| 161) | Německo je toho názoru, že relevantní zeměpisný trh pro surový papír na vlnitou lepenku zahrnuje přinejmenším EHP, a sahá dokonce i za jeho hranice (včetně sousedních oblastí EHP). Komise nicméně nenachází žádný důvod k tomu, aby se odchylovala od svého přístupu, který uplatňovala v dřívějších rozhodnutích o podporách a o spojování podniků, v nichž byl za relevantní zeměpisný trh pro surový papír na vlnitou lepenku považován EHP, a při prověřování trhu ve smyslu bodu 68 pokynů k regionální podpoře tudíž uplatní obecně uznávané členění relevantního zeměpisného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku a trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku vyráběným z recyklovaného papíru, pro které již existují dostupné údaje – v tomto případě je to EHP. |
| --- | --- |

161)

Německo je toho názoru, že relevantní zeměpisný trh pro surový papír na vlnitou lepenku zahrnuje přinejmenším EHP, a sahá dokonce i za jeho hranice (včetně sousedních oblastí EHP). Komise nicméně nenachází žádný důvod k tomu, aby se odchylovala od svého přístupu, který uplatňovala v dřívějších rozhodnutích o podporách a o spojování podniků, v nichž byl za relevantní zeměpisný trh pro surový papír na vlnitou lepenku považován EHP, a při prověřování trhu ve smyslu bodu 68 pokynů k regionální podpoře tudíž uplatní obecně uznávané členění relevantního zeměpisného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku a trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku vyráběným z recyklovaného papíru, pro které již existují dostupné údaje – v tomto případě je to EHP.

Relevantní zeměpisný trh pro vlnitou lepenku

| 162) | Vlnitá lepenka se vyrábí v jiných provozních zařízeních skupiny Progroup ze surového papíru na vlnitou lepenku vyráběného v závodě v Eisenhüttenstadtu. Ke dni oznámení bylo plánováno, že společnost Propapier bude dodávat surový papír na vlnitou lepenku do závodů, které skupina Progroup provozuje v Německu, ve Francii a v České republice, a do budoucna i do závodu v polském Strykówě, poté, co bude v roce 2008 dobudován. V těchto závodech by se pak vyráběl následný produkt, tj. vlnitá lepenka. |
| --- | --- |

162)

Vlnitá lepenka se vyrábí v jiných provozních zařízeních skupiny Progroup ze surového papíru na vlnitou lepenku vyráběného v závodě v Eisenhüttenstadtu. Ke dni oznámení bylo plánováno, že společnost Propapier bude dodávat surový papír na vlnitou lepenku do závodů, které skupina Progroup provozuje v Německu, ve Francii a v České republice, a do budoucna i do závodu v polském Strykówě, poté, co bude v roce 2008 dobudován. V těchto závodech by se pak vyráběl následný produkt, tj. vlnitá lepenka.

| 163) | Německo uvádí, že relevantní zeměpisný trh pro vlnitou lepenku není vymezen úžeji než EHP, předložilo nicméně také údaje vztahující se k oblasti, která zahrnuje země představující nejdůležitější odbytiště výrobků dodávaných skupinou Progroup (tj. Česká republika, Francie, Německo, Spojené království, Nizozemsko a Polsko). Při zohlednění pesimistických scénářů a s přihlédnutím k poznatkům z dřívějších rozhodnutí o spojování podniků (43), z nichž vyplývá, že dodávky vlnité lepenky na vzdálenost do 400 km od zařízení, kde byla tato lepenka vyrobena, jsou stále ještě ekonomické, ponechává Komise otázku definice relevantního zeměpisného trhu pro vlnitou lepenku otevřenou a bude podíly na trhu počítat jednak na úrovni EHP, jednak v oblasti, která zahrnuje pouze země, které představují pro skupinu Progroup nejdůležitější odbytiště. |
| --- | --- |

163)

Německo uvádí, že relevantní zeměpisný trh pro vlnitou lepenku není vymezen úžeji než EHP, předložilo nicméně také údaje vztahující se k oblasti, která zahrnuje země představující nejdůležitější odbytiště výrobků dodávaných skupinou Progroup (tj. Česká republika, Francie, Německo, Spojené království, Nizozemsko a Polsko). Při zohlednění pesimistických scénářů a s přihlédnutím k poznatkům z dřívějších rozhodnutí o spojování podniků (43), z nichž vyplývá, že dodávky vlnité lepenky na vzdálenost do 400 km od zařízení, kde byla tato lepenka vyrobena, jsou stále ještě ekonomické, ponechává Komise otázku definice relevantního zeměpisného trhu pro vlnitou lepenku otevřenou a bude podíly na trhu počítat jednak na úrovni EHP, jednak v oblasti, která zahrnuje pouze země, které představují pro skupinu Progroup nejdůležitější odbytiště.

6.5.2.4.   Podíly na trhu

| 164) | Aby Komise mohla stanovit, zda nebyla překročena prahová hodnota stanovená v bodě 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, musí provést analýzu toho, jaký měl příjemce podpory na úrovni koncernu podíl na trhu před investicí a po její realizaci. Investiční projekt zahájený v roce 2007 byl dokončen v polovině roku 2010; plné výrobní kapacity by mělo být nicméně dosaženo až v roce 2015. V den oznámení Německo poukázalo na to, že nejsou k dispozici údaje nezávislých subjektů o zdánlivé spotřebě na relevantních trzích v roce následujícím po roce, ve kterém má být dosaženo plné výrobní kapacity (tj. roce 2016). Komise proto rozhodla, že prošetří podíly na trhu v roce 2011 (který je rokem následujícím po realizaci investice), protože pro tento rok byly prognózy nezávislých subjektů již dostupné. Tato aproximace je přijatelná, neboť do té doby mělo být využívání již 92 % kapacit, které měly díky projektu vzniknout. |
| --- | --- |

164)

Aby Komise mohla stanovit, zda nebyla překročena prahová hodnota stanovená v bodě 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, musí provést analýzu toho, jaký měl příjemce podpory na úrovni koncernu podíl na trhu před investicí a po její realizaci. Investiční projekt zahájený v roce 2007 byl dokončen v polovině roku 2010; plné výrobní kapacity by mělo být nicméně dosaženo až v roce 2015. V den oznámení Německo poukázalo na to, že nejsou k dispozici údaje nezávislých subjektů o zdánlivé spotřebě na relevantních trzích v roce následujícím po roce, ve kterém má být dosaženo plné výrobní kapacity (tj. roce 2016). Komise proto rozhodla, že prošetří podíly na trhu v roce 2011 (který je rokem následujícím po realizaci investice), protože pro tento rok byly prognózy nezávislých subjektů již dostupné. Tato aproximace je přijatelná, neboť do té doby mělo být využívání již 92 % kapacit, které měly díky projektu vzniknout.

| 165) | Za účelem stanovení toho, jaký má skupina Progroup na úrovni koncernu podíl na trhu, srovnala Komise objem a hodnotu veškerých jejích dodávek (třetím stranám i v rámci koncernu) ve zvoleném roce se zdánlivou spotřebou na relevantních trzích. Dále byl odděleně vypočítán podíl na volném trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku (přičemž byly zohledňovány výlučně nevázané prodeje skupiny Progroup (44)) a celkovém objemu trhu pro dodávky třetím stranám. |
| --- | --- |

165)

Za účelem stanovení toho, jaký má skupina Progroup na úrovni koncernu podíl na trhu, srovnala Komise objem a hodnotu veškerých jejích dodávek (třetím stranám i v rámci koncernu) ve zvoleném roce se zdánlivou spotřebou na relevantních trzích. Dále byl odděleně vypočítán podíl na volném trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku (přičemž byly zohledňovány výlučně nevázané prodeje skupiny Progroup (44)) a celkovém objemu trhu pro dodávky třetím stranám.

| 166) | Údaje o objemu a hodnotě celkové zdánlivé spotřeby v EHP na trzích se surovým papírem na vlnitou lepenku, testlinerem o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitým papírem z recyklovaného papíru, jakož i s vlnitou lepenkou, byly pro účely oznámení z podnětu příjemce podpory shromážděny celosvětově působící inženýrskou a poradenskou společností Pöyry, která se specializuje na oblast energetiky, lesního hospodářství, infrastruktury a životního prostředí. Společnost Pöyry využívala při shromažďování těchto údajů své vlastní databáze i veřejně přístupné údaje (např. z odborných časopisů nebo od odvětvových sdružení). |
| --- | --- |

166)

Údaje o objemu a hodnotě celkové zdánlivé spotřeby v EHP na trzích se surovým papírem na vlnitou lepenku, testlinerem o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitým papírem z recyklovaného papíru, jakož i s vlnitou lepenkou, byly pro účely oznámení z podnětu příjemce podpory shromážděny celosvětově působící inženýrskou a poradenskou společností Pöyry, která se specializuje na oblast energetiky, lesního hospodářství, infrastruktury a životního prostředí. Společnost Pöyry využívala při shromažďování těchto údajů své vlastní databáze i veřejně přístupné údaje (např. z odborných časopisů nebo od odvětvových sdružení).

| 167) | Jelikož o objemu volného trhu nebyly k dispozici žádné údaje z nezávislých zdrojů, použilo Německo jako základ pro odhad tohoto objemu údaje o kapacitách vztahujících se k roku 2006, které shromáždila společnost Pöyry, a u každého integrovaného výrobce pak provedlo srovnání kapacity výroby surového papíru na vlnitou lepenku s jeho kapacitou výroby vlnité lepenky. Tam, kde je kapacita výroby vlnité lepenky vyšší než kapacita výroby surového papíru na vlnitou lepenku, vzniká teoreticky odpovídající poptávka po této surovině na volném trhu. K této dodatečné poptávce po surovém papíru na vlnitou lepenku ze strany integrovaných výrobců pak přistupuje poptávka po surovém papíru na vlnitou lepenku ze strany neintegrovaných výrobců na volném trhu. Na základě tohoto výpočtu dospělo Německo k závěru, že objem volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku zaujímá zhruba 37 % celého trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku. Toto srovnání bylo rovněž základem při odhadování objemu volného trhu v roce 2011 (45). |
| --- | --- |

167)

Jelikož o objemu volného trhu nebyly k dispozici žádné údaje z nezávislých zdrojů, použilo Německo jako základ pro odhad tohoto objemu údaje o kapacitách vztahujících se k roku 2006, které shromáždila společnost Pöyry, a u každého integrovaného výrobce pak provedlo srovnání kapacity výroby surového papíru na vlnitou lepenku s jeho kapacitou výroby vlnité lepenky. Tam, kde je kapacita výroby vlnité lepenky vyšší než kapacita výroby surového papíru na vlnitou lepenku, vzniká teoreticky odpovídající poptávka po této surovině na volném trhu. K této dodatečné poptávce po surovém papíru na vlnitou lepenku ze strany integrovaných výrobců pak přistupuje poptávka po surovém papíru na vlnitou lepenku ze strany neintegrovaných výrobců na volném trhu. Na základě tohoto výpočtu dospělo Německo k závěru, že objem volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku zaujímá zhruba 37 % celého trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku. Toto srovnání bylo rovněž základem při odhadování objemu volného trhu v roce 2011 (45).

| 168) | Jelikož pro výrobní kapacity v oblasti výroby surového papíru na vlnitou lepenku z recyklovaných vláken a z primárních vláken nejsou k dispozici žádné samostatné údaje, nelze tuto metodu použít při odhadu objemu volného trhu s testlinerem a vlnitým papírem z recyklovaného papíru. Surový papír na vlnitou lepenku vyráběný z recyklovaného papíru tvoří nicméně 70–80 % celého trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku, a je tedy pravděpodobné, že takto vysoký podíl bude mít i na volném trhu, což znamená, že podíl skupiny Progroup na volném trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku z recyklovaných vláken jsou jen nepatrně vyšší než její podíl na volném trhu se všemi druhy surového papíru na vlnitou lepenku. |
| --- | --- |

168)

Jelikož pro výrobní kapacity v oblasti výroby surového papíru na vlnitou lepenku z recyklovaných vláken a z primárních vláken nejsou k dispozici žádné samostatné údaje, nelze tuto metodu použít při odhadu objemu volného trhu s testlinerem a vlnitým papírem z recyklovaného papíru. Surový papír na vlnitou lepenku vyráběný z recyklovaného papíru tvoří nicméně 70–80 % celého trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku, a je tedy pravděpodobné, že takto vysoký podíl bude mít i na volném trhu, což znamená, že podíl skupiny Progroup na volném trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku z recyklovaných vláken jsou jen nepatrně vyšší než její podíl na volném trhu se všemi druhy surového papíru na vlnitou lepenku.

| 169) | Údaje o objemu trhu s vlnitou lepenkou v hlavních odbytištích skupiny Progroup (Česká republika, Francie, Německo, Spojené království, Nizozemsko a Polsko) byly stanoveny na základě statistik FEFCO (46), které byly k dispozici před přijetím zrušeného rozhodnutí a podle nichž tato oblast tvoří 58 % celého trhu EHP. |
| --- | --- |

169)

Údaje o objemu trhu s vlnitou lepenkou v hlavních odbytištích skupiny Progroup (Česká republika, Francie, Německo, Spojené království, Nizozemsko a Polsko) byly stanoveny na základě statistik FEFCO (46), které byly k dispozici před přijetím zrušeného rozhodnutí a podle nichž tato oblast tvoří 58 % celého trhu EHP.

| 170) | Podíly skupiny Progroup na relevantních trzích v roce před investicí a v roce po její realizaci, které byly vypočítány na základě údajů, jež (s použitím údajů od společnosti Pöyry a federace FEFCO) připravilo Německo, jsou znázorněny v tabulce č. 1.

  Tabulka č. 1


  Podíly skupiny Progroup na úrovni koncernu na relevantních trzích










  Podíly na trhu (v %) | 2006 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- |
| Objem | Hodnota | Objem | Hodnota |
| Surový papír na vlnitou lepenku (celý trh – EHP) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Pouze surový papír na vlnitou lepenku z recyklovaného papíru (testliner o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitý papír z recyklovaného papíru) (celý trh – EHP) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Surový papír na vlnitou lepenku (volný trh – EHP) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Vlnitá lepenka (EHP) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Vlnitá lepenka (země představující hlavní odbytiště) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |

170)

Podíly skupiny Progroup na relevantních trzích v roce před investicí a v roce po její realizaci, které byly vypočítány na základě údajů, jež (s použitím údajů od společnosti Pöyry a federace FEFCO) připravilo Německo, jsou znázorněny v tabulce č. 1.

Tabulka č. 1

Podíly skupiny Progroup na úrovni koncernu na relevantních trzích

Podíly na trhu (v %)

2006

2011

Objem

Hodnota

Objem

Hodnota

Surový papír na vlnitou lepenku (celý trh – EHP)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Pouze surový papír na vlnitou lepenku z recyklovaného papíru (testliner o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitý papír z recyklovaného papíru) (celý trh – EHP)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Surový papír na vlnitou lepenku (volný trh – EHP)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Vlnitá lepenka (EHP)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Vlnitá lepenka (země představující hlavní odbytiště)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

| 171) | Při všech zohledněných způsobech vymezení trhu se tržní podíl skupiny Progroup nachází výrazně pod 25 % prahovou hodnotou, kterou stanoví bod 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře. Ani při dalším členění na základě gramáže do 130 g/m2 by relevantní tržní podíly nepřekročily prahovou hodnotu 25 %. |
| --- | --- |

171)

Při všech zohledněných způsobech vymezení trhu se tržní podíl skupiny Progroup nachází výrazně pod 25 % prahovou hodnotou, kterou stanoví bod 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře. Ani při dalším členění na základě gramáže do 130 g/m2 by relevantní tržní podíly nepřekročily prahovou hodnotu 25 %.

| 172) | Komise proto zastává názor, že prověřovaná podpora nepřekračuje prahovou hodnotu stanovenou v bodě 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

172)

Komise proto zastává názor, že prověřovaná podpora nepřekračuje prahovou hodnotu stanovenou v bodě 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.

6.5.2.5.   Nárůst kapacity a tržní výkonnost

| 173) | Komise musí předmětnou podporu prověřit i podle bodu 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře. Musí tak prověřit, zda projektem vytvořená výrobní kapacita představuje méně než 5 % trhu, měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné tempo růstu HDP v EHP. |
| --- | --- |

173)

Komise musí předmětnou podporu prověřit i podle bodu 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře. Musí tak prověřit, zda projektem vytvořená výrobní kapacita představuje méně než 5 % trhu, měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné tempo růstu HDP v EHP.

| 174) | Komise musí na základě průměrného meziročního tempa růstu zdánlivé spotřeby daného výrobku především určit, zda se trh se surovým papírem na vlnitou lepenku v EHP zmenšuje (47). |
| --- | --- |

174)

Komise musí na základě průměrného meziročního tempa růstu zdánlivé spotřeby daného výrobku především určit, zda se trh se surovým papírem na vlnitou lepenku v EHP zmenšuje (47).

| 175) | Nejnovější číselné údaje, jež byly ke dni oznámení dostupné, se vztahovaly k období 2001–2006. Podle těchto údajů dosahovalo průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby daného výrobku v rámci celého trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku v EHP za období 2001–2006 hodnoty 2,15 % (objem), resp. 0,02 % (hodnota). Průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby testlineru o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitého papíru z recyklovaného papíru v EHP dosahovalo v témže období hodnoty 3,25 % (objem) a 1,22 % (hodnota). |
| --- | --- |

175)

Nejnovější číselné údaje, jež byly ke dni oznámení dostupné, se vztahovaly k období 2001–2006. Podle těchto údajů dosahovalo průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby daného výrobku v rámci celého trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku v EHP za období 2001–2006 hodnoty 2,15 % (objem), resp. 0,02 % (hodnota). Průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby testlineru o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitého papíru z recyklovaného papíru v EHP dosahovalo v témže období hodnoty 3,25 % (objem) a 1,22 % (hodnota).

| 176) | Vzhledem k tomu, že průměrné meziroční tempo růstu HDP (48) v EHP dosahovalo v období 2001–2006, vyjádřeno ve stálých cenách, hodnoty 1,97 % (objem), resp. v běžných cenách 3,98 % (hodnota), bylo průměrné meziroční tempo růstu spotřeby surového papíru na vlnitou lepenku, jakož i testlineru o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitého papíru z recyklovaného papíru, co do objemu vyšší, avšak co do hodnoty nižší. |
| --- | --- |

176)

Vzhledem k tomu, že průměrné meziroční tempo růstu HDP (48) v EHP dosahovalo v období 2001–2006, vyjádřeno ve stálých cenách, hodnoty 1,97 % (objem), resp. v běžných cenách 3,98 % (hodnota), bylo průměrné meziroční tempo růstu spotřeby surového papíru na vlnitou lepenku, jakož i testlineru o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitého papíru z recyklovaného papíru, co do objemu vyšší, avšak co do hodnoty nižší.

Objem a/nebo hodnota

| 177) | Komise nesouhlasí s vyjádřením Německa, že průměrné meziroční tempo růstu by se mělo počítat výlučně na základě objemu, a nikoli hodnoty (viz 93. a 94. bod odůvodnění). Je sice pravda, že potřeba spočítat, zda byla překročena 5 % prahová hodnota uvedená v bodě 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře, nastala v daném případě pouze na základě výpočtu hodnoty, avšak celkové odmítnutí kalkulace hodnoty by bylo v rozporu s dosavadní praxí Komise a v otázce stanovení míry nadbytečných kapacit by oslabovalo průkaznost tohoto prověřování, například v situaci, kdy růst nabídky převyšuje růst poptávky, který je také vysoký, a kdy jsou poměrně nízké průměrné variabilní náklady. Komise proto prověří, zda projektem vytvořená výrobní kapacita převyšuje 5 % velikosti relevantního trhu. |
| --- | --- |

177)

Komise nesouhlasí s vyjádřením Německa, že průměrné meziroční tempo růstu by se mělo počítat výlučně na základě objemu, a nikoli hodnoty (viz 93. a 94. bod odůvodnění). Je sice pravda, že potřeba spočítat, zda byla překročena 5 % prahová hodnota uvedená v bodě 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře, nastala v daném případě pouze na základě výpočtu hodnoty, avšak celkové odmítnutí kalkulace hodnoty by bylo v rozporu s dosavadní praxí Komise a v otázce stanovení míry nadbytečných kapacit by oslabovalo průkaznost tohoto prověřování, například v situaci, kdy růst nabídky převyšuje růst poptávky, který je také vysoký, a kdy jsou poměrně nízké průměrné variabilní náklady. Komise proto prověří, zda projektem vytvořená výrobní kapacita převyšuje 5 % velikosti relevantního trhu.

Prověřování kapacity a výpočet jejího nárůstu

| 178) | Nárůst kapacity se podle ustanovení bodu 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře vypočítá jako podíl zdánlivé spotřeby daného výrobku, což per definitionem zahrnuje dodávky třetím stranám, jakož i dodávky surového papíru na vlnitou lepenku pro vnitřní potřeby. |
| --- | --- |

178)

Nárůst kapacity se podle ustanovení bodu 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře vypočítá jako podíl zdánlivé spotřeby daného výrobku, což per definitionem zahrnuje dodávky třetím stranám, jakož i dodávky surového papíru na vlnitou lepenku pro vnitřní potřeby.

| 179) | Prověřování kapacity (bod 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře) má zabránit tomu, aby došlo k vysokému nárůstu kapacit (tj. k nárůstu o více než 5 %), který nebude odpovídat nárůstu poptávky (tzn. že nárůst poptávky je nižší než tempo růstu HDP v EHP) a který by měl zejména kvůli dopadům na ceny nepříznivé důsledky pro hospodářskou soutěž. To, jestli je nárůst kapacity vysoký, se určí v poměru k objemu trhu. V případě surového papíru na vlnitou lepenku je objem trhu v důsledku závislý na objemu trhu následného výrobku, a to bez ohledu na to, zda je tento následný výrobek vyráběn v rámci podniku nebo třetími stranami. Není proto vhodné, aby se vytvořená kapacita měřila výlučně na základě objemu volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku. Jak bylo vyloženo výše, vzhledem ke vzájemné závislosti celého a volného trhu by pokles cen na volném trhu ovlivňoval rozhodování integrovaných výrobců o tom, zda mají vyrábět interně, anebo nakupovat, a jeho přímým důsledkem by byl nárůst poptávky na volném trhu. Komise proto nárůst kapacity prověřuje zpravidla na celém trhu (49). |
| --- | --- |

179)

Prověřování kapacity (bod 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře) má zabránit tomu, aby došlo k vysokému nárůstu kapacit (tj. k nárůstu o více než 5 %), který nebude odpovídat nárůstu poptávky (tzn. že nárůst poptávky je nižší než tempo růstu HDP v EHP) a který by měl zejména kvůli dopadům na ceny nepříznivé důsledky pro hospodářskou soutěž. To, jestli je nárůst kapacity vysoký, se určí v poměru k objemu trhu. V případě surového papíru na vlnitou lepenku je objem trhu v důsledku závislý na objemu trhu následného výrobku, a to bez ohledu na to, zda je tento následný výrobek vyráběn v rámci podniku nebo třetími stranami. Není proto vhodné, aby se vytvořená kapacita měřila výlučně na základě objemu volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku. Jak bylo vyloženo výše, vzhledem ke vzájemné závislosti celého a volného trhu by pokles cen na volném trhu ovlivňoval rozhodování integrovaných výrobců o tom, zda mají vyrábět interně, anebo nakupovat, a jeho přímým důsledkem by byl nárůst poptávky na volném trhu. Komise proto nárůst kapacity prověřuje zpravidla na celém trhu (49).

| 180) | Německo prohlásilo, že v rámci projektu má být vytvořena roční kapacita v celkové výši 6 15  000 tun surového papíru na vlnitou lepenku (testliner a vlnitý papír z recyklovaného papíru), což odpovídá hodnotě [...] milionů EUR. Zdánlivá spotřeba surového papíru na vlnitou lepenku v EHP dosahovala v roce 2006 podle Německa 23,363 milionu tun (v hodnotě 9  409,76 milionu EUR). Zdánlivá spotřeba testlineru o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitého papíru z recyklovaného papíru v rámci EHP činila v témže roce 18,281 milionu tun (v hodnotě 6  752,698 milionu EUR). |
| --- | --- |

180)

Německo prohlásilo, že v rámci projektu má být vytvořena roční kapacita v celkové výši 6 15  000 tun surového papíru na vlnitou lepenku (testliner a vlnitý papír z recyklovaného papíru), což odpovídá hodnotě [...] milionů EUR. Zdánlivá spotřeba surového papíru na vlnitou lepenku v EHP dosahovala v roce 2006 podle Německa 23,363 milionu tun (v hodnotě 9  409,76 milionu EUR). Zdánlivá spotřeba testlineru o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitého papíru z recyklovaného papíru v rámci EHP činila v témže roce 18,281 milionu tun (v hodnotě 6  752,698 milionu EUR).

| 181) | Podle výše uvedených údajů vzniká díky projektu společnosti Propapier v Eisenhüttenstadtu kapacita představující 2,6 % celého trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku (v hodnotě [< 3] %), resp. 3,4 % spojeného trhu s testlinerem o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitým papírem z recyklovaného papíru (v hodnotě [< 5] %). Z toho vyplývá, že kapacita vytvořená tímto projektem je pod úrovní 5 % příslušné zdánlivé spotřeby (v rámci EHP). |
| --- | --- |

181)

Podle výše uvedených údajů vzniká díky projektu společnosti Propapier v Eisenhüttenstadtu kapacita představující 2,6 % celého trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku (v hodnotě [< 3] %), resp. 3,4 % spojeného trhu s testlinerem o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitým papírem z recyklovaného papíru (v hodnotě [< 5] %). Z toho vyplývá, že kapacita vytvořená tímto projektem je pod úrovní 5 % příslušné zdánlivé spotřeby (v rámci EHP).

| 182) | I kdyby byly v rámci pesimistického scénáře použity číselné hodnoty o nárůstu kapacity, z nichž vychází skupina Smurfit Kappa (6 50  000 tun ročně, resp. 7 50  000 tun ročně), nebyla by v rámci celého trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku překročena prahová hodnota 5 % (viz tabulka č. 2).

  Tabulka č. 2


  Nárůst kapacity na celkovém trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku (EHP)








  Relevantní trh
  (EHP) | Celkový trh se surovým papírem na vlnitou lepenku | Celkový trh se surovým papírem na vlnitou lepenku z recyklovaného papíru (testliner o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitý papír z recyklovaného papíru) |
| --- | --- | --- | --- |
| Objem v roce 2006 (v tis. tun) | 23  363 | 18  281 |
| Hodnota v 2006 (v tis. EUR) | 9 4 09  760 | 6 7 52  698 |
| Objemový nárůst kapacity (při 6 15  000 tun ročně) | 2,6 % | 3,4 % |
| Hodnotový nárůst kapacity (při 6 15  000 tun ročně) | [< 3] % | [< 5] % |
| Objemový nárůst kapacity (při 6 50  000 tun ročně) | 2,8 % | 3,6 % |
| Hodnotový nárůst kapacity (při 6 50  000 tun ročně) | [< 3] % | [< 5] % |
| Objemový nárůst kapacity (při 7 50  000 tun ročně) | 3,2 % | 4,1 % |
| Hodnotový nárůst kapacity (při 7 50  000 tun ročně) | [< 3] % | [< 5] % |

182)

I kdyby byly v rámci pesimistického scénáře použity číselné hodnoty o nárůstu kapacity, z nichž vychází skupina Smurfit Kappa (6 50  000 tun ročně, resp. 7 50  000 tun ročně), nebyla by v rámci celého trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku překročena prahová hodnota 5 % (viz tabulka č. 2).

Tabulka č. 2

Nárůst kapacity na celkovém trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku (EHP)

Relevantní trh

(EHP)

Celkový trh se surovým papírem na vlnitou lepenku

Celkový trh se surovým papírem na vlnitou lepenku z recyklovaného papíru (testliner o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitý papír z recyklovaného papíru)

Objem v roce 2006 (v tis. tun)

23  363

18  281

Hodnota v 2006 (v tis. EUR)

9 4 09  760

6 7 52  698

Objemový nárůst kapacity (při 6 15  000 tun ročně)

2,6 %

3,4 %

Hodnotový nárůst kapacity (při 6 15  000 tun ročně)

[< 3] %

[< 5] %

Objemový nárůst kapacity (při 6 50  000 tun ročně)

2,8 %

3,6 %

Hodnotový nárůst kapacity (při 6 50  000 tun ročně)

[< 3] %

[< 5] %

Objemový nárůst kapacity (při 7 50  000 tun ročně)

3,2 %

4,1 %

Hodnotový nárůst kapacity (při 7 50  000 tun ročně)

[< 3] %

[< 5] %

| 183) | V rámci zohlednění pesimistického scénáře vypočítala navíc Komise nárůst kapacity jako podíl z objemu prodeje surového papíru na vlnitou lepenku, který je realizován na volném trhu. V tomto případě by měla být zohledněna pouze část celkové kapacity vytvořené díky investici, určená k výrobě za účelem prodeje na volném trhu. Podle Německa to bylo [< 2 50  000] tun ročně. Zbývající část vytvořené kapacity, tj. [> 3 65  000] tun ročně (kterou by skupina Progroup musela získat bez investice od třetích stran, a která by tudíž reálně představovala poptávku na volném trhu) by nyní sloužila v rámci koncernu k dalšímu zpracování za účelem výroby vlnité lepenky, a musela by být tudíž odečtena od objemu volného trhu. |
| --- | --- |

183)

V rámci zohlednění pesimistického scénáře vypočítala navíc Komise nárůst kapacity jako podíl z objemu prodeje surového papíru na vlnitou lepenku, který je realizován na volném trhu. V tomto případě by měla být zohledněna pouze část celkové kapacity vytvořené díky investici, určená k výrobě za účelem prodeje na volném trhu. Podle Německa to bylo [< 2 50  000] tun ročně. Zbývající část vytvořené kapacity, tj. [> 3 65  000] tun ročně (kterou by skupina Progroup musela získat bez investice od třetích stran, a která by tudíž reálně představovala poptávku na volném trhu) by nyní sloužila v rámci koncernu k dalšímu zpracování za účelem výroby vlnité lepenky, a musela by být tudíž odečtena od objemu volného trhu.

| 184) | Jelikož objem volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku v EHP dosahoval podle odhadů v roce 2006 hodnoty 8,644 milionu tun (50), tvořila by projektem vytvořená kapacita, pokud by byla vyjádřena jako podíl na objemu volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku, v poměru k tomuto objemu pouze [< 3] % (51) (viz tabulka 3). |
| --- | --- |

184)

Jelikož objem volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku v EHP dosahoval podle odhadů v roce 2006 hodnoty 8,644 milionu tun (50), tvořila by projektem vytvořená kapacita, pokud by byla vyjádřena jako podíl na objemu volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku, v poměru k tomuto objemu pouze [< 3] % (51) (viz tabulka 3).

| 185) | Ke dni původního oznámení nemohlo Německo předložit žádný odhad, který by se týkal výlučně volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku vyráběným z recyklovaného papíru (tj. s testlinerem a vlnitým papírem z recyklovaného papíru). Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Německo uvedlo, že objem tohoto trhu by bylo možné na základě historických údajů společnosti Pöyry odhadnout na 6,5 milionu tun v roce 2006. To by znamenalo, že nárůst kapacity na volném trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku vyráběným z recyklovaného papíru činí v poměru k tomuto objemu [< 3] % (viz tabulka 3). |
| --- | --- |

185)

Ke dni původního oznámení nemohlo Německo předložit žádný odhad, který by se týkal výlučně volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku vyráběným z recyklovaného papíru (tj. s testlinerem a vlnitým papírem z recyklovaného papíru). Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Německo uvedlo, že objem tohoto trhu by bylo možné na základě historických údajů společnosti Pöyry odhadnout na 6,5 milionu tun v roce 2006. To by znamenalo, že nárůst kapacity na volném trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku vyráběným z recyklovaného papíru činí v poměru k tomuto objemu [< 3] % (viz tabulka 3).

| 186) | Komise kromě toho provedla i výpočty týkající se hodnoty, přičemž je třeba poznamenat, že jako východisko pesimistického scénáře posloužil předpoklad (skupiny Smurfit Kappa), že nová kapacita vytvořená na volném trhu díky projektu společnosti Propapier PM2 činí 2 85  000 tun ročně. Podle žádného scénáře by v rámci volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku nebyla překročena prahová hodnota 5 % (viz tabulka č. 3).

  Tabulka č. 3


  Nárůst kapacity na volném trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku (EHP)








  Relevantní trh
  (EHP) | Volný trh se surovým papírem na vlnitou lepenku | Volný trh se surovým papírem na vlnitou lepenku z recyklovaného papíru (testliner o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitý papír z recyklovaného papíru) |
| --- | --- | --- | --- |
| Objem v roce 2006 (v tis. tun) | 8  644 | 6  500 |
| Hodnota v 2006 (v tis. EUR) | 3 4 81  611 | 2 4 00  990 |
| Objemový nárůst kapacity (při 1 50  000 tun ročně) | [< 3] % | [< 3] % |
| Hodnotový nárůst kapacity (při 1 50  000 tun ročně) | [< 3] % | [< 3] % |
| Objemový nárůst kapacity (při 2 85  000 tun ročně) | [< 5] % | [< 5] % |
| Hodnotový nárůst kapacity (při 2 85  000 tun ročně) | [< 3] % | [< 5] % |

186)

Komise kromě toho provedla i výpočty týkající se hodnoty, přičemž je třeba poznamenat, že jako východisko pesimistického scénáře posloužil předpoklad (skupiny Smurfit Kappa), že nová kapacita vytvořená na volném trhu díky projektu společnosti Propapier PM2 činí 2 85  000 tun ročně. Podle žádného scénáře by v rámci volného trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku nebyla překročena prahová hodnota 5 % (viz tabulka č. 3).

Tabulka č. 3

Nárůst kapacity na volném trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku (EHP)

Relevantní trh

(EHP)

Volný trh se surovým papírem na vlnitou lepenku

Volný trh se surovým papírem na vlnitou lepenku z recyklovaného papíru (testliner o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitý papír z recyklovaného papíru)

Objem v roce 2006 (v tis. tun)

8  644

6  500

Hodnota v 2006 (v tis. EUR)

3 4 81  611

2 4 00  990

Objemový nárůst kapacity (při 1 50  000 tun ročně)

[< 3] %

[< 3] %

Hodnotový nárůst kapacity (při 1 50  000 tun ročně)

[< 3] %

[< 3] %

Objemový nárůst kapacity (při 2 85  000 tun ročně)

[< 5] %

[< 5] %

Hodnotový nárůst kapacity (při 2 85  000 tun ročně)

[< 3] %

[< 5] %

| 187) | Komise odmítá stěžovatelem předestřenou teorii »efektu přesunu« (viz 56. a 57. bod odůvodnění), podle níž má být »uvolněná kapacita«, tj. kapacita, kterou skupina Progroup na volném trhu již nadále nenakupuje, připočtena k objemu výroby surového papíru na vlnitou lepenku prodanému skupinou Progroup na volném trhu, kterýmžto způsobem lze spočítat kapacitu vytvořenou na volném trhu díky investici do společnosti Propapier. Takový scénář by sice (za předpokladu, že by nárůst kapacity dosahoval 5 25  000 tun ročně) vedl k nárůstu kapacity převyšujícímu 5 %, avšak tento předpoklad by poukazoval, jak bylo vysvětleno již Německem, k závěru, že nárůst kapacity na volném trhu a na celém trhu je stejný. Nárůst kapacity by byl stejný dokonce i tehdy, kdyby společnost Propapier žádný surový papír na vlnitou lepenku na volném trhu nenabízela a veškerou svou novou výrobu používala k vnitřním potřebám. V tomto druhém případě by pro účely prověřování podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře nebylo nutné trh se surovým papírem na vlnitou lepenku vůbec zohledňovat, protože na tomto trhu by se neprodával žádný vyrobený surový papír na vlnitou lepenku, nýbrž jen následný produkt (vlnitá lepenka). |
| --- | --- |

187)

Komise odmítá stěžovatelem předestřenou teorii »efektu přesunu« (viz 56. a 57. bod odůvodnění), podle níž má být »uvolněná kapacita«, tj. kapacita, kterou skupina Progroup na volném trhu již nadále nenakupuje, připočtena k objemu výroby surového papíru na vlnitou lepenku prodanému skupinou Progroup na volném trhu, kterýmžto způsobem lze spočítat kapacitu vytvořenou na volném trhu díky investici do společnosti Propapier. Takový scénář by sice (za předpokladu, že by nárůst kapacity dosahoval 5 25  000 tun ročně) vedl k nárůstu kapacity převyšujícímu 5 %, avšak tento předpoklad by poukazoval, jak bylo vysvětleno již Německem, k závěru, že nárůst kapacity na volném trhu a na celém trhu je stejný. Nárůst kapacity by byl stejný dokonce i tehdy, kdyby společnost Propapier žádný surový papír na vlnitou lepenku na volném trhu nenabízela a veškerou svou novou výrobu používala k vnitřním potřebám. V tomto druhém případě by pro účely prověřování podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře nebylo nutné trh se surovým papírem na vlnitou lepenku vůbec zohledňovat, protože na tomto trhu by se neprodával žádný vyrobený surový papír na vlnitou lepenku, nýbrž jen následný produkt (vlnitá lepenka).

| 188) | Údaje obsažené v souboru XLS, které poskytla skupiny Smurfit Kappa, se navíc datují k červnu 2008, Komise však může používat pouze fakta, zprávy a jiné údaje, které mohla mít k dispozici před datem schválení zrušeného rozhodnutí, tedy před 2. dubnem 2008. I když dokument obsahuje některé údaje ze studie z roku 2007 (Henry Poole Consulting, viz poznámka pod čarou č. 15), výpočty se zakládají na předpokladech a dalších údajích, které, jak se zdá, přímo z této studie nepocházejí. |
| --- | --- |

188)

Údaje obsažené v souboru XLS, které poskytla skupiny Smurfit Kappa, se navíc datují k červnu 2008, Komise však může používat pouze fakta, zprávy a jiné údaje, které mohla mít k dispozici před datem schválení zrušeného rozhodnutí, tedy před 2. dubnem 2008. I když dokument obsahuje některé údaje ze studie z roku 2007 (Henry Poole Consulting, viz poznámka pod čarou č. 15), výpočty se zakládají na předpokladech a dalších údajích, které, jak se zdá, přímo z této studie nepocházejí.

| 189) | Co se týče následného výrobku (vlnité lepenky), je třeba konstatovat, že projekt žádné výrobní kapacity v tomto směru nevytváří; zaměřuje se výlučně na výrobu surového papíru na vlnitou lepenku (nárůst kapacity výroby vlnité lepenky: 0 %). V případě vlnité lepenky tudíž 5 % práh stanovený v bodě 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře není překročen. |
| --- | --- |

189)

Co se týče následného výrobku (vlnité lepenky), je třeba konstatovat, že projekt žádné výrobní kapacity v tomto směru nevytváří; zaměřuje se výlučně na výrobu surového papíru na vlnitou lepenku (nárůst kapacity výroby vlnité lepenky: 0 %). V případě vlnité lepenky tudíž 5 % práh stanovený v bodě 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře není překročen.

| 190) | Jako obecný závěr vyplývající z výše uvedených argumentů zastává Komise názor, že kapacita vytvořená díky projektu společnosti Propapier PM2 představuje méně než 5 % relevantních trhů, a prověřovaná podpora tudíž nevytváří situaci, v níž by docházelo k překračování prahové hodnoty pro dané výrobky, která je stanovena v bodě 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

190)

Jako obecný závěr vyplývající z výše uvedených argumentů zastává Komise názor, že kapacita vytvořená díky projektu společnosti Propapier PM2 představuje méně než 5 % relevantních trhů, a prověřovaná podpora tudíž nevytváří situaci, v níž by docházelo k překračování prahové hodnoty pro dané výrobky, která je stanovena v bodě 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře.

Strukturální nadbytečná kapacita

| 191) | Jak již bylo řečeno v bodě 60, skupina Smurfit Kappa zastávala názor, že trh se surovým papírem na vlnitou lepenku se v období 2001–2006 potýkal se strukturální nadbytečnou kapacitou a že předmětná státní podpora nových investic v tomto odvětví tento problém s nadbytečnou kapacitou ještě zhoršila. Komise tyto argumenty prověří, i když výsledky prověřování podle bodu 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře naznačují, že k žádnému významnému nárůstu kapacit na trhu zatíženému strukturální nadbytečnou kapacitou nedochází. |
| --- | --- |

191)

Jak již bylo řečeno v bodě 60, skupina Smurfit Kappa zastávala názor, že trh se surovým papírem na vlnitou lepenku se v období 2001–2006 potýkal se strukturální nadbytečnou kapacitou a že předmětná státní podpora nových investic v tomto odvětví tento problém s nadbytečnou kapacitou ještě zhoršila. Komise tyto argumenty prověří, i když výsledky prověřování podle bodu 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře naznačují, že k žádnému významnému nárůstu kapacit na trhu zatíženému strukturální nadbytečnou kapacitou nedochází.

| 192) | Skupina Smurfit Kappa postavila svou argumentaci na studii společnosti London Economics z roku 2007, která ukazuje, že v období 2003–2005 se využití kapacit pohybovalo pod úrovní 90 %, a tvrdí, že také v období 2006–2007 by se tato hodnota pohybovala pod úrovní 90 %, pakliže by v odvětví nedošlo k odstavení některých kapacit. Německo oproti tomu tvrdí, že odstavování se týkalo hlavně starých a neefektivních strojů (52). Ve zprávě ECA se uvádí, že uzavírání provozů je třeba chápat převážně jako důsledek přirozených změn poptávky a technických norem a rovněž snahy dosažení úspor z rozsahu; nezbytnost výměny strojů je dána 1) změnami výrobních technologií, 2) postupujícím vývojem normalizačních procesů v daném odvětví a 3) potenciálními nákladovými úsporami z rozsahu, které jsou dosažitelné na větších strojích. Německo proto odmítá tvrzení skupiny Smurfit Kappa, že k uzavírání provozů docházelo z vědomého rozhodnutí, které bylo v tomto odvětví učiněno v zájmu znovunastolení rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou na trhu. |
| --- | --- |

192)

Skupina Smurfit Kappa postavila svou argumentaci na studii společnosti London Economics z roku 2007, která ukazuje, že v období 2003–2005 se využití kapacit pohybovalo pod úrovní 90 %, a tvrdí, že také v období 2006–2007 by se tato hodnota pohybovala pod úrovní 90 %, pakliže by v odvětví nedošlo k odstavení některých kapacit. Německo oproti tomu tvrdí, že odstavování se týkalo hlavně starých a neefektivních strojů (52). Ve zprávě ECA se uvádí, že uzavírání provozů je třeba chápat převážně jako důsledek přirozených změn poptávky a technických norem a rovněž snahy dosažení úspor z rozsahu; nezbytnost výměny strojů je dána 1) změnami výrobních technologií, 2) postupujícím vývojem normalizačních procesů v daném odvětví a 3) potenciálními nákladovými úsporami z rozsahu, které jsou dosažitelné na větších strojích. Německo proto odmítá tvrzení skupiny Smurfit Kappa, že k uzavírání provozů docházelo z vědomého rozhodnutí, které bylo v tomto odvětví učiněno v zájmu znovunastolení rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou na trhu.

| 193) | Komise upozorňuje, že z jedné nezávislé studie z roku 2007 (studie Deutsche Bank) ve skutečnosti vyplývá, že uzavírání provozů skupiny Smurfit Kappa, ve kterých se vyráběl surový papír na vlnitou lepenku, mělo za cíl zlepšení kvality její majetkové báze. Tato studie navíc poukazuje na to, že k pokrytí poptávky v období 2009–2012 je nezbytné vytvářet nové kapacity (s odkazem na nové investice společnosti Mondi, skupiny Progroup a SAICA), s tím, že úroveň využití kapacit bude i při jejich nárůstu, k němuž došlo v roce 2009, nadále dobrá (53). |
| --- | --- |

193)

Komise upozorňuje, že z jedné nezávislé studie z roku 2007 (studie Deutsche Bank) ve skutečnosti vyplývá, že uzavírání provozů skupiny Smurfit Kappa, ve kterých se vyráběl surový papír na vlnitou lepenku, mělo za cíl zlepšení kvality její majetkové báze. Tato studie navíc poukazuje na to, že k pokrytí poptávky v období 2009–2012 je nezbytné vytvářet nové kapacity (s odkazem na nové investice společnosti Mondi, skupiny Progroup a SAICA), s tím, že úroveň využití kapacit bude i při jejich nárůstu, k němuž došlo v roce 2009, nadále dobrá (53).

| 194) | Komise je tudíž toho názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důkazy o tom, že by podpora poskytnutá ve prospěch společnosti Propapier ještě více posilovala stávající strukturální nadbytečné kapacity na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku. Číselné údaje o nadbytečných kapacitách, které předložila skupina Smurfit Kappa, se týkají hlavně období před zahájením investice. Prognózy, které byly k dispozici v době přijetí zrušeného rozhodnutí, mezi něž patří i jedna nezávislá studie (Deutsche Bank), však přinášejí indicie o tom, že poptávka od roku 2007 poroste. Komise vzala v každém případě relativní (z hlediska hodnoty poměřovaný) pokles poptávky v období 2001–2006 v úvahu, když v souladu s bodem 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře počítala podíl, který na relevantním trhu zaujímá nově vytvořená kapacita. |
| --- | --- |

194)

Komise je tudíž toho názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důkazy o tom, že by podpora poskytnutá ve prospěch společnosti Propapier ještě více posilovala stávající strukturální nadbytečné kapacity na trhu se surovým papírem na vlnitou lepenku. Číselné údaje o nadbytečných kapacitách, které předložila skupina Smurfit Kappa, se týkají hlavně období před zahájením investice. Prognózy, které byly k dispozici v době přijetí zrušeného rozhodnutí, mezi něž patří i jedna nezávislá studie (Deutsche Bank), však přinášejí indicie o tom, že poptávka od roku 2007 poroste. Komise vzala v každém případě relativní (z hlediska hodnoty poměřovaný) pokles poptávky v období 2001–2006 v úvahu, když v souladu s bodem 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře počítala podíl, který na relevantním trhu zaujímá nově vytvořená kapacita.

6.5.3.   ZÁVĚR OHLEDNĚ NEZBYTNOSTI DŮKLADNÉHO PROVĚŘOVÁNÍ PODLE SDĚLENÍ IDAC

| 195) | Pokyny k regionální podpoře stanoví, že v případech, kdy jsou překročeny prahové hodnoty stanovené v bodě 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře, schválí Komise regionální investiční podporu pouze poté, co po zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy důkladně prověřila, zda je podpora nutná k vytvoření pobídkového účinku pro investici a zda výhody, které podpora přinese, převažují nad výsledným narušením hospodářské soutěže a ovlivněním obchodu mezi členskými státy. Komise konstatuje, že prahové hodnoty stanovené v bodě 68 pokynů k regionální podpoře v projednávané věci překročeny nejsou, tzn. že důkladné prověřování podle sdělení Komise o kritériích pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty (dále jen »sdělení IDAC«) není nezbytné (54). Komise nicméně musí dokázat, že přínos podpory k regionálním investicím převažuje nad možnými negativními účinky na obchod a hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

195)

Pokyny k regionální podpoře stanoví, že v případech, kdy jsou překročeny prahové hodnoty stanovené v bodě 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře, schválí Komise regionální investiční podporu pouze poté, co po zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy důkladně prověřila, zda je podpora nutná k vytvoření pobídkového účinku pro investici a zda výhody, které podpora přinese, převažují nad výsledným narušením hospodářské soutěže a ovlivněním obchodu mezi členskými státy. Komise konstatuje, že prahové hodnoty stanovené v bodě 68 pokynů k regionální podpoře v projednávané věci překročeny nejsou, tzn. že důkladné prověřování podle sdělení Komise o kritériích pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty (dále jen »sdělení IDAC«) není nezbytné (54). Komise nicméně musí dokázat, že přínos podpory k regionálním investicím převažuje nad možnými negativními účinky na obchod a hospodářskou soutěž.

6.5.4.   ZVÁŽENÍ POZITIVNÍCH A NEGATIVNÍCH ÚČINKŮ PODPORY

| 196) | Komise konstatuje, že požadavky týkající se pobídkového účinku podle bodu 38 pokynů k regionální podpoře jsou splněny. Dále konstatuje, že Tribunál potvrdil, že Komise při posuzování pobídkového účinku může odkazovat na okolnost chronologického charakteru (55). Komise je tudíž toho názoru, že podpora měla pobídkový účinek na investici a umožnila její pozitivní přínos k rozvoji podpořené oblasti. |
| --- | --- |

196)

Komise konstatuje, že požadavky týkající se pobídkového účinku podle bodu 38 pokynů k regionální podpoře jsou splněny. Dále konstatuje, že Tribunál potvrdil, že Komise při posuzování pobídkového účinku může odkazovat na okolnost chronologického charakteru (55). Komise je tudíž toho názoru, že podpora měla pobídkový účinek na investici a umožnila její pozitivní přínos k rozvoji podpořené oblasti.

| 197) | Pokyny k regionální podpoře stanoví, že regionální podpora může sehrát účinnou roli pouze, pokud je používána střídmě a přiměřeně a soustřeďuje se do nejvíce znevýhodněných regionů Evropské unie. Zvláště pak přípustné limity podpory musí odrážet relativní závažnost problémů, jež mají vliv na rozvoj příslušných regionů. Uvádí se v nich také, že výhody, které podpora přinese z hlediska rozvoje znevýhodněných regionů, musí převážit nad rozsahem narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

197)

Pokyny k regionální podpoře stanoví, že regionální podpora může sehrát účinnou roli pouze, pokud je používána střídmě a přiměřeně a soustřeďuje se do nejvíce znevýhodněných regionů Evropské unie. Zvláště pak přípustné limity podpory musí odrážet relativní závažnost problémů, jež mají vliv na rozvoj příslušných regionů. Uvádí se v nich také, že výhody, které podpora přinese z hlediska rozvoje znevýhodněných regionů, musí převážit nad rozsahem narušení hospodářské soutěže.

| 198) | Podle SFEU může Komise připustit narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, napomůže–li to v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU regionálnímu rozvoji způsobilých regionů. Význam, který je přisuzován pozitivním účinkům podpořené investice, je v případě obzvláště znevýhodněných oblastí ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU větší, nežli je tomu v případě oblastí spadajících pod čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

198)

Podle SFEU může Komise připustit narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, napomůže–li to v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU regionálnímu rozvoji způsobilých regionů. Význam, který je přisuzován pozitivním účinkům podpořené investice, je v případě obzvláště znevýhodněných oblastí ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU větší, nežli je tomu v případě oblastí spadajících pod čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

| 199) | Maximálně přípustná intenzita podpory použitelná na daný projekt, tj. 12,30 % hrubého grantového ekvivalentu, podléhala předpisům pro snižování standardního limitu regionální podpory podle bodu 67 pokynů k regionální podpoře a nepřekračuje platný limit regionální podpory. S ohledem na potřebu změnit podmínky znevýhodňující region Braniborsko, který v rozhodné době přicházel v souladu s ustanovením čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU v úvahu jako region způsobilý k regionální podpoře, může být proto považována za přiměřenou. |
| --- | --- |

199)

Maximálně přípustná intenzita podpory použitelná na daný projekt, tj. 12,30 % hrubého grantového ekvivalentu, podléhala předpisům pro snižování standardního limitu regionální podpory podle bodu 67 pokynů k regionální podpoře a nepřekračuje platný limit regionální podpory. S ohledem na potřebu změnit podmínky znevýhodňující region Braniborsko, který v rozhodné době přicházel v souladu s ustanovením čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU v úvahu jako region způsobilý k regionální podpoře, může být proto považována za přiměřenou.

| 200) | Poté, co bylo stanoveno, že podpora představuje pobídku pro investici v dané oblasti a že je přiměřená, je nyní třeba zvážit pozitivní a negativní účinky podpory. |
| --- | --- |

200)

Poté, co bylo stanoveno, že podpora představuje pobídku pro investici v dané oblasti a že je přiměřená, je nyní třeba zvážit pozitivní a negativní účinky podpory.

| 201) | Vytvořením 150 přímých a 450 nepřímých pracovních míst, jakož i rozšířením průmyslové základny dotčené oblasti přispívá podpořená investice k regionálnímu rozvoji oblasti, která přicházela v souladu s ustanovením čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU v úvahu jako oblast způsobilá k regionální podpoře. Komise konstatuje, že výše podpory připadající na jedno vytvořené pracovní místo (ca. 3 00  000 EUR na každé vytvořené přímé pracovní místo, ale pouze 75  000 EUR na každé vytvořené přímé a nepřímé pracovní místo) není ve srovnání s podobnými případy regionální podpory kapitálově náročných investic v papírenském odvětví, na něž se vztahuje týž standardní limit regionální podpory ve výši 30 % (56), příliš vysoká. |
| --- | --- |

201)

Vytvořením 150 přímých a 450 nepřímých pracovních míst, jakož i rozšířením průmyslové základny dotčené oblasti přispívá podpořená investice k regionálnímu rozvoji oblasti, která přicházela v souladu s ustanovením čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU v úvahu jako oblast způsobilá k regionální podpoře. Komise konstatuje, že výše podpory připadající na jedno vytvořené pracovní místo (ca. 3 00  000 EUR na každé vytvořené přímé pracovní místo, ale pouze 75  000 EUR na každé vytvořené přímé a nepřímé pracovní místo) není ve srovnání s podobnými případy regionální podpory kapitálově náročných investic v papírenském odvětví, na něž se vztahuje týž standardní limit regionální podpory ve výši 30 % (56), příliš vysoká.

| 202) | Podpora nevede k vytvoření nebo posílení dominantního postavení příjemce podpory na trhu a dopady kapacity vytvořené díky investici na relevantní výrobkové trhy jsou omezené. K datu přijetí příslušných rozhodnutí o investici a poskytnutí podpory nebyly známy žádné skutečnosti, na jejichž základě by bylo možné stanovit nebo očekávat, že k datu realizace investice by se tyto trhy měly potýkat se strukturální nadbytečnou kapacitou. |
| --- | --- |

202)

Podpora nevede k vytvoření nebo posílení dominantního postavení příjemce podpory na trhu a dopady kapacity vytvořené díky investici na relevantní výrobkové trhy jsou omezené. K datu přijetí příslušných rozhodnutí o investici a poskytnutí podpory nebyly známy žádné skutečnosti, na jejichž základě by bylo možné stanovit nebo očekávat, že k datu realizace investice by se tyto trhy měly potýkat se strukturální nadbytečnou kapacitou.

| 203) | Jelikož podpora zachovává maximální výši snížené intenzity podpory pro velké investiční projekty v souladu s pokyny k regionální podpoře a schválenou mapou regionální podpory pro Německo na období 2007–2013, je Komise toho názoru, že podpora neovlivňuje obchod neúměrným způsobem, který by byl neslučitelný s vnitřním trhem. Komise upozorňuje především na to, že v připomínkách, které byly doručeny v rámci formálního vyšetřovacího řízení, nebyly předloženy žádné doklady, z nichž by mohlo vyplývat, že předmětný investiční projekt by byl bez podpory realizován v jiné oblasti Evropské unie, na kterou by se vztahovala vyšší nebo stejně vysoká intenzita podpory. Nic také nenasvědčuje tomu, že podpora motivovala společnost Propapier k tomu, aby své obchodní aktivity přesunula do jiných oblastí nebo aby zrušila zařízení v jiných oblastech, které se nacházejí ve srovnatelné nebo horší sociálně–ekonomické situaci než podpořená oblast, v níž tato společnost realizovala svou investici. |
| --- | --- |

203)

Jelikož podpora zachovává maximální výši snížené intenzity podpory pro velké investiční projekty v souladu s pokyny k regionální podpoře a schválenou mapou regionální podpory pro Německo na období 2007–2013, je Komise toho názoru, že podpora neovlivňuje obchod neúměrným způsobem, který by byl neslučitelný s vnitřním trhem. Komise upozorňuje především na to, že v připomínkách, které byly doručeny v rámci formálního vyšetřovacího řízení, nebyly předloženy žádné doklady, z nichž by mohlo vyplývat, že předmětný investiční projekt by byl bez podpory realizován v jiné oblasti Evropské unie, na kterou by se vztahovala vyšší nebo stejně vysoká intenzita podpory. Nic také nenasvědčuje tomu, že podpora motivovala společnost Propapier k tomu, aby své obchodní aktivity přesunula do jiných oblastí nebo aby zrušila zařízení v jiných oblastech, které se nacházejí ve srovnatelné nebo horší sociálně–ekonomické situaci než podpořená oblast, v níž tato společnost realizovala svou investici.

| 204) | Závěrem Komise podotýká, že Německo prokázalo, že projekt na podporu společnosti Propapier PM2 přispívá k plnění cíle politiky soudržnosti, který je cílem obecného zájmu, a že byl prováděn v rámci jednotné strategie regionálního rozvoje. Podpořená investice významně přispívá ke zlepšení sociálně–ekonomické situace a k rozvoji dané oblasti, zvláště pak vzhledem k jejím dopadům na zaměstnanost, vytváření příjmů a rozšiřování průmyslové základny. Vzhledem ke způsobu a velikosti projektu je Komise toho názoru, že podpora nevede k nepřijatelnému narušování hospodářské soutěže a ovlivňování obchodu. |
| --- | --- |

204)

Závěrem Komise podotýká, že Německo prokázalo, že projekt na podporu společnosti Propapier PM2 přispívá k plnění cíle politiky soudržnosti, který je cílem obecného zájmu, a že byl prováděn v rámci jednotné strategie regionálního rozvoje. Podpořená investice významně přispívá ke zlepšení sociálně–ekonomické situace a k rozvoji dané oblasti, zvláště pak vzhledem k jejím dopadům na zaměstnanost, vytváření příjmů a rozšiřování průmyslové základny. Vzhledem ke způsobu a velikosti projektu je Komise toho názoru, že podpora nevede k nepřijatelnému narušování hospodářské soutěže a ovlivňování obchodu.

| 205) | Ve světle výše uvedených argumentů dochází Komise k závěru, že výhody opatření podpory převažují nad výsledným narušením hospodářské soutěže a vlivem na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

205)

Ve světle výše uvedených argumentů dochází Komise k závěru, že výhody opatření podpory převažují nad výsledným narušením hospodářské soutěže a vlivem na obchod mezi členskými státy.

7.   ZÁVĚR

Komise konstatuje, že podporu ve prospěch společnosti Propapier PM2 GmbH poskytlo Německo v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU, a tedy protiprávně. Komise nicméně dospěla k závěru, že podpora splňuje standardní kritéria pokynů k regionální podpoře, nevytváří situaci, v níž by docházelo k překračování prahových hodnot pro dané výrobky, které jsou stanoveny v bodě 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře, má pobídkový účinek a s ohledem na potřebu změnit podmínky znevýhodňující daný region je přiměřená. Komise je rovněž toho názoru, že výhody podpory převažují nad výsledným narušením hospodářské soutěže a vlivem na obchod mezi členskými státy. Komise tudíž dochází k závěru, že podpora je ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU slučitelná s vnitřním trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora poskytnutá Německem ve prospěch společnosti Propapier PM2 GmbH ve výši 4 3 4 15  903 EUR (diskontovaná hodnota) je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 1. října 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13.

1

(2)  Patří mezi ně formální stížnosti těchto sdružení: stížnost sdružení Swedish Forest Industries Federation a Finnish Forest Industry Federation ze dne 20. prosince 2007 (registrována pod spisovou značkou CP 365/07), stížnost sdružení Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier– en Kartonfabrieken ze dne 3. ledna 2008 (registrována pod spisovou značkou CP 3/08) a stížnost sdružení Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose ze dne 22. února 2008 (registrována pod spisovou značkou CP 47/08).

2

(3)  Úř. věst. C 131, 29.5.2008, s. 6.

3

(4)  Úř. věst. C 7, 12.1.2011, s. 10.

4

(5)  Srov. rozhodnutí Komise ze dne 23. března 2011 ve věci státní podpory C 28/05 poskytnuté ve prospěch podniku Glunz AG (Úř. věst. L 228, 3.9.2011, s. 22) a rozhodnutí Komise ze dne 11. května 2012 ve věci státní podpory SA.28855 (N 373/09) (ex C 10/09, ex N 528/08) poskytnuté ve prospěch ING – Restructuring aid (Úř. věst. C 260, 29.8.2012, s. 1).

5

(6)  Úř. věst. C 230, 8.8.2013, s. 39.

6

(7)  Státní podpora N 459/06 (Úř. věst. C 295, 5.12.2006, s. 6).

7

(8)  Podléhá služebnímu tajemství.

8

(9)  Pro účely tohoto rozhodnutí jsou způsobilé náklady a výše podpory diskontovány k roku původního oznámení za použití tehdy platné referenční úrokové sazby, která v tomto případě činila 5,42 % (viz 41. bod pokynů k regionální podpoře).

9

(10)  Zveřejněno v Úř. věst. C 41, 24.2.2007, s. 9. Režim prováděný podle nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 ze dne 24. října 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na vnitrostátní regionální investiční podporu (nařízení o blokových výjimkách pro regionální investiční podporu) (Úř. věst. L 302, 1.11.2006, s. 29).

10

(11)  Zveřejněno v Úř. věst. C 102, 5.5.2007, s. 11. Režim podpor je prováděn podle nařízení o blokových výjimkách pro regionální investiční podporu (viz pozn. pod čarou č. 9).

11

(12)  Měřeno podle standardů kupní síly.

12

(13)  Po přijetí zrušeného rozhodnutí Německo sdělilo, že díky projektu vzniklo v regionu celkem 675 pracovních míst (z toho 36 v elektrárně). Sama společnost Propapier zaměstnává 123 dělníků a 23 zaměstnanců v nedělnických profesích. Kromě toho vytvořila společnost Propapier 11 učňovských míst.

13

(14)  Viz bod 88 rozsudku Tribunálu ve věci T–304/08.

14

(15)  Economic analysis of State aid given to Progroup AG (»Ekonomická analýza státní podpory poskytnuté skupině Progroup AG«), London Economics, 9. listopadu 2007.

15

(16)  Henry Poole Consulting: Strategic Planning Aid for Corrugated Europe (»Strategická podpora pro evropský trh s vlnitou lepenkou«) (03/07).

16

(17)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

17

(18)  Economic analysis of investment aid to Progroup, Report for Federal Republic of Germany (»Hospodářská analýza investiční podpory ve prospěch skupiny Progroup, zpráva pro Spolkovou republiku Německo«), 11. července 2013.

18

(19)  Propapier PM2 Investitionszulage, Diskussionsunterlage (»Investiční příspěvek pro společnost Propapier PM2. Podklady k diskusi«), Roland Berger Strategy Consultants, 15. července 2013.

19

(20)  Deutsche Bank AG Global Markets Research Division, Smurfit Kappa analysis report (»Oddělení Deutsche Bank AG pro průzkum celosvětových trhů, Analytická zpráva o skupině Smurfit Kappa«), 24. dubna 2007.

20

(21)  Zpráva ECA, s. 19.

21

(22)  Komise tímto způsobem postupovala i ve věci státní podpory N 203/08 LIP – DE – Podpora ve prospěch papírny Hamburger Spremberg GmbH & Co KG a SA.32063 (2011/NN) Polsko – LIP – Mondi Świecie.

22

(23)  Studie Deutsche Bank, s. 21.

23

(24)  Zpráva ECA, s. 9.

24

(25)  Studie Deutsche Bank, s. 12.

25

(26)  Zpráva ECA, s. 10.

26

(27)  CAGR, složená roční míra růstu.

27

(28)  Mzdové rozdíly vyplývající z nákladů na odborné vzdělávání a další výdaje, jako jsou např. přídavky na nájemné a dopravu, stanovené na základě srovnání mezi stávajícími lokalitami společnosti Prowell v [...].

28

(29)  SPD–Landesverband Brandenburg (zemské sdružení SPD v Braniborsku) a CDU–Landesverband Brandenburg (zemské sdružení CDU v Braniborsku), Vereinbarung zur Zusammenarbeit in einer Regierungskoalition für die 4. Wahlperiode des Brandenburger Landtages 2004 bis 2009 (Dohoda o spolupráci v rámci vládní koalice pro 4. volební období Braniborského zemského sněmu v letech 2004–2009), Postupim, říjen 2004.

29

(30)  Pöyry, Branchenstrategie Papier Brandenburg (Zusammenfassung) im Auftrag des Ministeriums für Wirtschaft des Landes Brandenburg vom November 2007 (Odvětvová strategie pro papírenský průmysl v Braniborsku (shrnutí) vypracovaná z pověření ministerstva hospodářství spolkové země Braniborsko v listopadu 2007).

30

(31)  Např. semináře a praxe v Německu i v zahraničí, odborná příprava v oblasti hydrauliky a pneumatiky, konkrétně zaměřená školení pro obsluhu papírenského stroje PM2 společnosti Propapier.

31

(32)  Státní podpora N 203/08 LIP – DE – Podpora ve prospěch papírny Hamburger Spremberg GmbH & Co KG, N 865/2006 LIP – DE – Podpora ve prospěch projektové společnosti Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH a SA.32063 (2011/NN) Polsko – LIP – Mondi Świecie.

32

(33)  Nařízení o blokové výjimce pro regionální investiční podporu, viz poznámka pod čarou č. 9.

33

(34)  Srov. státní podpory C 28/2005, podpora společnosti Glunz AG; C 54/1996 Alitalia (rozhodnutí Komise 2001/723/ES (Úř. věst. L 271, 12.10.2001, s. 28)), SA.23839 (C 44/2007) FagorBrandt (rozhodnutí Komise 2013/283/EU (Úř. věst. L 166, 18.6.2013, s. 1)) a SA.28855 (2012/C) ING – Restructuring aid.

34

(35)  Věc 34/86, Rada v. Parlament, Sb. rozh. 1986, s. 2155, bod 47; věc C–415/96, Španělsko v. Komise, Sb. rozh. 1998, s. I–6993, bod 31; věc C–458/98 P, Industrie des poudres sphériques v. Rada, Sb. rozh. 2000, s. I–8147, bod 82.

35

(36)  Věc C–415/96, Španělsko v. Komise, Sb. rozh. 1998, s. I–6993, bod 34.

36

(37)  Srov. rozhodnutí Komise 2006/262/ES ze dne 21. září 2005 o státní podpoře č. C 5/2004 (ex N 609/2003), kterou Německo hodlá poskytnout společnosti Kronoply (Úř. věst. L 94, 1.4.2006, s. 50).

37

(38)  Viz poznámka pod čarou č. 4.

38

(39)  Viz 3. bod odůvodnění.

39

(40)  Mj. COMP/M.3935 – Jefferson Smurfit/Kappa (10. listopadu 2005); COMP/M.2391 – CVC/Cinven/AssiDomän (10. května 2001); COMP/M.2243 – Stora Enso/AssiDomän/JV (22. prosince 2000); COMP/M.2020 – Metsä–Serla/MODO (4. srpna 2000).

40

(41)  Státní podpora N 203/08 LIP – DE – Podpora ve prospěch papírny Hamburger Spremberg GmbH & Co KG, N 865/06 LIP – DE – Podpora ve prospěch projektové společnosti Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH a SA.32063 (2011/NN) Polsko – LIP – Mondi Świecie.

41

(42)  Viz poznámka pod čarou č. 38.

42

(43)  Např. COMP/M.3935 – Jefferson Smurfit/Kappa; COMP/M.2391 – CVC/Cinven/AssiDomän.

43

(44)  V této souvislosti je třeba poznamenat, že na volném trhu prodává skupina Progroup pouze surový papír na vlnitou lepenku vyráběný z recyklovaného papíru, tj. testliner o plošné hmotnosti do 150 g/m2 a vlnitý papír z recyklovaného papíru.

44

2

(45)  Jelikož integrovaní výrobci, jak již bylo řečeno, působí na volném trhu nejen z důvodu nedostatečných kapacit, ale i s ohledem na logistické potřeby, je při této metodě, a to v závislosti na jejich konkrétní poptávce po jednotlivých druzích surového papíru na vlnitou lepenku, objem volného trhu podhodnocen, takže výsledný obraz odpovídá pesimistickému scénáři.

45

(46)  FEFCO je Evropská federace výrobců vlnité lepenky.

46

(47)  V poznámce pod čarou č. 62 pokynů k regionální podpoře je »zdánlivá spotřeba daného výrobku« definována jako »výroba plus import minus export«. Údaje o zdánlivé spotřebě shromáždila pro účely oznámení společnost Pöyry.

47

(48)  Na základě údajů EU–27.

48

(49)  Na základě téže argumentace dospěla Komise k témuž závěru i v níže uvedených případech podpory týkajících se některých dalších investic v papírenském odvětví, k nimž došlo během téhož období. Podpora N 203/08 LIP – DE – Podpora ve prospěch papírny Hamburger Spremberg GmbH & Co KG a SA.32063 (2011/NN) Polsko – LIP – Mondi Świecie.

49

(50)  Za předpokladu pesimistického scénáře uvedeného ve 167. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.

50

(51)  Tato hodnota byla vypočítána následujícím způsobem: [< 2 50  000] tun ročně/(8 6 00  000 tun ročně – [> 3 65  000] tun ročně.

51

(52)  Zpráva ECA hovoří o tom, že průměrné stáří papírenských strojů, které byly v Evropě vyřazeny z provozu v letech 2000–2007, bylo 51 let (s. 55 a dodatek 2).

52

(53)  »Hodnoty představující úroveň využití kapacit v daném odvětví jsou důležitým měřítkem toho, nakolik jsou poměry na trhu zdravé, a lze podle nich usuzovat na vývoj cen produktů. V minulém roce dosahovala v Evropě míra využití úrovně 92 % a očekává se, že v příštích dvou letech se bude zvyšovat (...). Trh bude díky zdravému růstu poptávky ve spojení s omezeným rozsahem nové nabídky nadále sílit.« (Studie Deutsche Bank, s. 19).

53

(54)  Úř. věst. C 223, 16.9.2009, s. 3.

54

(55)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 14. ledna 2009, T–162/06, Kronoply v. Komise, Sb. rozh. 2009, bod 80.

55

(56)  Srov. státní podpora N 203/08 LIP – DE – Podpora ve prospěch papírny Hamburger Spremberg GmbH & Co KG (podpora ve výši ca. 1 83  000 EUR na vytvořené přímé pracovní místo; 200 přímých pracovních míst; počet nepřímých pracovních míst neuveden) a N 865/06 LIP – DE – Podpora ve prospěch projektové společnosti Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH (podpora ve výši ca. 3 67  000 EUR na vytvořené přímé pracovní místo; 100 přímých a 100 nepřímých pracovních míst).

56

---

| 8.7.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/83 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/83

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1073

ze dne 9. ledna 2015

o státní podpoře SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN) SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN), SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN), kterou poskytl Kypr společnosti Cyprus Airways (Public) Ltd

(oznámeno pod číslem C(2014) 9362)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1.   PRVNÍ FORMÁLNÍ VYŠETŘOVACÍ ŘÍZENÍ (SA.35888)

| 1) | V únoru 2012 byly útvary Komise prostřednictvím tisku informovány, že kyperská vláda zvažuje zásah ve prospěch společnosti Cyprus Airways (Public) Ltd (dále jen „Cyprus Airways“ nebo „společnost“). V zájmu objasnění, zda by se mohlo jednat o státní podporu, zahájila Komise šetření z moci úřední. |
| --- | --- |

1)

V únoru 2012 byly útvary Komise prostřednictvím tisku informovány, že kyperská vláda zvažuje zásah ve prospěch společnosti Cyprus Airways (Public) Ltd (dále jen „Cyprus Airways“ nebo „společnost“). V zájmu objasnění, zda by se mohlo jednat o státní podporu, zahájila Komise šetření z moci úřední.

| 2) | Komise si vyžádala informace dopisy ze dne 20. února 2012, 15. června 2012 a 23. srpna 2012. Kyperské orgány odpověděly dne 6. dubna 2012 a 30. srpna 2012. Dne 4. října 2012 se v Bruselu uskutečnila schůzka Komise a zástupců kyperských orgánů a společnosti Cyprus Airways. |
| --- | --- |

2)

Komise si vyžádala informace dopisy ze dne 20. února 2012, 15. června 2012 a 23. srpna 2012. Kyperské orgány odpověděly dne 6. dubna 2012 a 30. srpna 2012. Dne 4. října 2012 se v Bruselu uskutečnila schůzka Komise a zástupců kyperských orgánů a společnosti Cyprus Airways.

| 3) | Dne 13. prosince 2012 oznámily kyperské orgány Komisi státní podporu na záchranu společnosti Cyprus Airways (SA.35888). Dopisem ze dne 19. prosince 2012 si Komise vyžádala další informace. Kyperské orgány odpověděly dne 4. ledna 2013. |
| --- | --- |

3)

Dne 13. prosince 2012 oznámily kyperské orgány Komisi státní podporu na záchranu společnosti Cyprus Airways (SA.35888). Dopisem ze dne 19. prosince 2012 si Komise vyžádala další informace. Kyperské orgány odpověděly dne 4. ledna 2013.

| 4) | Dopisem ze dne 6. března 2013 (dále jen „rozhodnutí ze dne 6. března 2013“) Komise Kypru sdělila, že se s ohledem na některá státní opatření popsaná v oddíle 3.2.1 rozhodla zahájit řízení (dále jen „první formální vyšetřovací řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). |
| --- | --- |

4)

Dopisem ze dne 6. března 2013 (dále jen „rozhodnutí ze dne 6. března 2013“) Komise Kypru sdělila, že se s ohledem na některá státní opatření popsaná v oddíle 3.2.1 rozhodla zahájit řízení (dále jen „první formální vyšetřovací řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“).

| 5) | Rozhodnutí Komise ze dne 6. března 2013 bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala kyperské orgány a zúčastněné strany k podání připomínek k údajným opatřením podpory. |
| --- | --- |

5)

Rozhodnutí Komise ze dne 6. března 2013 bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala kyperské orgány a zúčastněné strany k podání připomínek k údajným opatřením podpory.

| 6) | Dne 31. května 2013 obdržela Komise připomínky kyperských orgánů. V období od 4. dubna do 3. července 2013 obdržela Komise připomínky pěti zúčastněných stran. Dne 10. září 2013 obdržela Komise vyjádření kyperských orgánů k připomínkám zúčastněných stran. |
| --- | --- |

6)

Dne 31. května 2013 obdržela Komise připomínky kyperských orgánů. V období od 4. dubna do 3. července 2013 obdržela Komise připomínky pěti zúčastněných stran. Dne 10. září 2013 obdržela Komise vyjádření kyperských orgánů k připomínkám zúčastněných stran.

1.2.   DRUHÉ FORMÁLNÍ VYŠETŘOVACÍ ŘÍZENÍ (SA.37220 A SA.38225)

| 7) | Předběžným oznámením ze dne 22. července 2013 předložily kyperské orgány Komisi návrh plánu restrukturalizace a dne 23. října 2013 pak předložily aktualizovanou verzi tohoto plánu (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2013“) (SA.37220). Dopisem ze dne 15. listopadu 2013 si Komise vyžádala další informace. Kyperské orgány odpověděly dne 10. ledna 2014. |
| --- | --- |

7)

Předběžným oznámením ze dne 22. července 2013 předložily kyperské orgány Komisi návrh plánu restrukturalizace a dne 23. října 2013 pak předložily aktualizovanou verzi tohoto plánu (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2013“) (SA.37220). Dopisem ze dne 15. listopadu 2013 si Komise vyžádala další informace. Kyperské orgány odpověděly dne 10. ledna 2014.

| 8) | V rámci pravidelného sledování schválených nebo vyňatých režimů posoudily útvary Komise uplatňování kyperského režimu podpory na vzdělávání (3). Dopisy ze dne 3. prosince 2012, 15. února 2013 a 6. května 2013 si Komise vyžádala mimo jiné informace o podpoře na vzdělávání, která byla poskytnuta společnosti Cyprus Airways (SA.38225). Kyperské orgány odpověděly dne 19. prosince 2012, 14. března 2013 a 30. května 2013. |
| --- | --- |

8)

V rámci pravidelného sledování schválených nebo vyňatých režimů posoudily útvary Komise uplatňování kyperského režimu podpory na vzdělávání (3). Dopisy ze dne 3. prosince 2012, 15. února 2013 a 6. května 2013 si Komise vyžádala mimo jiné informace o podpoře na vzdělávání, která byla poskytnuta společnosti Cyprus Airways (SA.38225). Kyperské orgány odpověděly dne 19. prosince 2012, 14. března 2013 a 30. května 2013.

| 9) | Dopisem ze dne 4. února 2014 (dále jen „rozhodnutí ze dne 4. února 2013“) Komise Kypr informovala, že se s ohledem na státní opatření popsaná v oddíle 3.2.2 rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „druhé formální vyšetřovací řízení“). |
| --- | --- |

9)

Dopisem ze dne 4. února 2014 (dále jen „rozhodnutí ze dne 4. února 2013“) Komise Kypr informovala, že se s ohledem na státní opatření popsaná v oddíle 3.2.2 rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „druhé formální vyšetřovací řízení“).

| 10) | Rozhodnutí Komise ze dne 4. února 2013 bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise vyzvala kyperské orgány a zúčastněné strany k podání připomínek k údajným opatřením podpory. |
| --- | --- |

10)

Rozhodnutí Komise ze dne 4. února 2013 bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise vyzvala kyperské orgány a zúčastněné strany k podání připomínek k údajným opatřením podpory.

| 11) | Dne 31. března 2014 obdržela Komise připomínky kyperských orgánů. Dne 16. března 2014 obdržela Komise připomínky tří zúčastněných stran. Dne 26. června 2014 obdržela Komise vyjádření kyperských orgánů k připomínkám zúčastněných stran. |
| --- | --- |

11)

Dne 31. března 2014 obdržela Komise připomínky kyperských orgánů. Dne 16. března 2014 obdržela Komise připomínky tří zúčastněných stran. Dne 26. června 2014 obdržela Komise vyjádření kyperských orgánů k připomínkám zúčastněných stran.

| 12) | Dopisy ze dne 11. dubna 2014 a 2. července 2014 si Komise vyžádala další informace. Kyperské orgány odpověděly dne 11. května 2014 a 8. srpna 2014. |
| --- | --- |

12)

Dopisy ze dne 11. dubna 2014 a 2. července 2014 si Komise vyžádala další informace. Kyperské orgány odpověděly dne 11. května 2014 a 8. srpna 2014.

| 13) | Dopisem ze dne 14. listopadu 2014 souhlasil Kypr s tím, že se vzdá svého práva podle článku 342 Smlouvy ve spojení s článkem 3 nařízení (ES) č. 1/1958 na přijetí a oznámení tohoto rozhodnutí v angličtině. |
| --- | --- |

13)

Dopisem ze dne 14. listopadu 2014 souhlasil Kypr s tím, že se vzdá svého práva podle článku 342 Smlouvy ve spojení s článkem 3 nařízení (ES) č. 1/1958 na přijetí a oznámení tohoto rozhodnutí v angličtině.

2.   KYPERSKÝ TRH LETECKÉ DOPRAVY

| 14) | Kypr má dvě mezinárodní letiště, a to v Larnace (LCA – v blízkosti hlavního města Nikósie) a Paphosu (PFO). Vzhledem k malé rozloze ostrova se může většina cestujících z Kypru/na Kypr snadno dostat na kterékoli letiště. |
| --- | --- |

14)

Kypr má dvě mezinárodní letiště, a to v Larnace (LCA – v blízkosti hlavního města Nikósie) a Paphosu (PFO). Vzhledem k malé rozloze ostrova se může většina cestujících z Kypru/na Kypr snadno dostat na kterékoli letiště.

| 15) | Příchozí cestující pocházejí především ze Spojeného království a Ruska a podstatně méně cestujících pochází z Německa, Švédska a Řecka. Příliv cestujících kolísá v závislosti na sezóně: v letních měsících (červenec a srpen) je počet cestujících více než třikrát vyšší než v zimních měsících (prosinec až únor). Doprava z Řecka však nevykazuje významné sezónní výkyvy. |
| --- | --- |

15)

Příchozí cestující pocházejí především ze Spojeného království a Ruska a podstatně méně cestujících pochází z Německa, Švédska a Řecka. Příliv cestujících kolísá v závislosti na sezóně: v letních měsících (červenec a srpen) je počet cestujících více než třikrát vyšší než v zimních měsících (prosinec až únor). Doprava z Řecka však nevykazuje významné sezónní výkyvy.

| 16) | Společnost Cyprus Airways má průměrný podíl na trhu ve výši přibližně 15 % přepravy z ostrova/na ostrov (údaje z roku 2012), její podíl na trhu však kolísá podle sezóny. K nejdůležitějším trhům společnosti patří trasy mezi Kyprem a Řeckem a mezi Kyprem a Spojeným královstvím. Společnost Cyprus Airways provozovala až do poloviny roku 2013 rovněž vnitrostátní lety na řeckém trhu. Tradiční trhy společnosti Cyprus Airways představují i některé trasy na Blízký východ. |
| --- | --- |

16)

Společnost Cyprus Airways má průměrný podíl na trhu ve výši přibližně 15 % přepravy z ostrova/na ostrov (údaje z roku 2012), její podíl na trhu však kolísá podle sezóny. K nejdůležitějším trhům společnosti patří trasy mezi Kyprem a Řeckem a mezi Kyprem a Spojeným královstvím. Společnost Cyprus Airways provozovala až do poloviny roku 2013 rovněž vnitrostátní lety na řeckém trhu. Tradiční trhy společnosti Cyprus Airways představují i některé trasy na Blízký východ.

| 17) | Na stejných trzích jako společnost Cyprus Airways tradičně působí i velké evropské letecké společnosti. Některé trasy na Kypr jsou však provozovány pouze sezónně. Společnost Cyprus Airways čelí v poslední době rovněž hospodářské soutěži ze strany nízkonákladových leteckých společností, které někdy působí z mateřského letiště na Kypru. |
| --- | --- |

17)

Na stejných trzích jako společnost Cyprus Airways tradičně působí i velké evropské letecké společnosti. Některé trasy na Kypr jsou však provozovány pouze sezónně. Společnost Cyprus Airways čelí v poslední době rovněž hospodářské soutěži ze strany nízkonákladových leteckých společností, které někdy působí z mateřského letiště na Kypru.

| 18) | Kyperské hospodářství se potýká s problémy, jak prokazuje pokles HDP od roku 2009, rostoucí schodek rozpočtu a růst nezaměstnanosti. Kvůli zhoršení podmínek financování dostává Kypr finanční podporu od členských států eurozóny a Mezinárodního měnového fondu (MMF). |
| --- | --- |

18)

Kyperské hospodářství se potýká s problémy, jak prokazuje pokles HDP od roku 2009, rostoucí schodek rozpočtu a růst nezaměstnanosti. Kvůli zhoršení podmínek financování dostává Kypr finanční podporu od členských států eurozóny a Mezinárodního měnového fondu (MMF).

| 19) | V důsledku recese na Kypru, avšak i v dalších evropských zemích, se počet cestujících na Kypr a z Kypru snížil. Významně klesla rovněž průměrná tarifní cena letenky. Budoucí výkonnost kyperského trhu bude záviset jak na hospodářském oživení v Evropě, tak i na situaci místního hospodářství. |
| --- | --- |

19)

V důsledku recese na Kypru, avšak i v dalších evropských zemích, se počet cestujících na Kypr a z Kypru snížil. Významně klesla rovněž průměrná tarifní cena letenky. Budoucí výkonnost kyperského trhu bude záviset jak na hospodářském oživení v Evropě, tak i na situaci místního hospodářství.

3.   POPIS OPATŘENÍ PODPORY

3.1.   PŘÍJEMCE PODPORY

| 20) | Společnost Cyprus Airways byla založena v roce 1947 a její hlavní činností je letecká přeprava cestujících a nákladu a další služby související s leteckou dopravou. Společnost je kotována na kyperské burze cenných papírů. Od počátku roku 2013, po navýšení základního kapitálu (jehož se týkají obě formální vyšetřovací řízení), je hlavním akcionářem společnosti kyperský stát s podílem ve výši 93,67 %, přičemž zbývající podíly jsou v držení soukromých investorů. |
| --- | --- |

20)

Společnost Cyprus Airways byla založena v roce 1947 a její hlavní činností je letecká přeprava cestujících a nákladu a další služby související s leteckou dopravou. Společnost je kotována na kyperské burze cenných papírů. Od počátku roku 2013, po navýšení základního kapitálu (jehož se týkají obě formální vyšetřovací řízení), je hlavním akcionářem společnosti kyperský stát s podílem ve výši 93,67 %, přičemž zbývající podíly jsou v držení soukromých investorů.

| 21) | Na konci roku 2013 zajišťovala společnost Cyprus Airways pravidelnou leteckou dopravu do přibližně patnácti destinací a měla letecký park sestávající z šesti letounů (Airbus A320) a přibližně 600 zaměstnanců. Společnost se proto považovala za velký podnik (5). |
| --- | --- |

21)

Na konci roku 2013 zajišťovala společnost Cyprus Airways pravidelnou leteckou dopravu do přibližně patnácti destinací a měla letecký park sestávající z šesti letounů (Airbus A320) a přibližně 600 zaměstnanců. Společnost se proto považovala za velký podnik (5).

| 22) | V roce 2005 obdržela společnost Cyprus Airways podporu na záchranu ve výši 30 milionů CYP (přibližně 51 milionů EUR) a v roce 2007 měla prospěch z řady restrukturalizačních opatření, která sestávala především z i) půjček ve výši 55 milionů CYP (přibližně 96 milionů EUR), z toho byla s ohledem na půjčku ve výši 45 milionů CYP (zhruba 78 milionů EUR) poskytnuta státní záruka, a ii) navýšení kapitálu o 14 milionů CYP (přibližně 24 milionů EUR), na němž se za stejných podmínek podíleli veřejní i soukromí akcionáři. Tato opatření, která zahrnovala plán restrukturalizace (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2007“), byla Komisí schválena jako slučitelná státní podpora na restrukturalizaci (6). |
| --- | --- |

22)

V roce 2005 obdržela společnost Cyprus Airways podporu na záchranu ve výši 30 milionů CYP (přibližně 51 milionů EUR) a v roce 2007 měla prospěch z řady restrukturalizačních opatření, která sestávala především z i) půjček ve výši 55 milionů CYP (přibližně 96 milionů EUR), z toho byla s ohledem na půjčku ve výši 45 milionů CYP (zhruba 78 milionů EUR) poskytnuta státní záruka, a ii) navýšení kapitálu o 14 milionů CYP (přibližně 24 milionů EUR), na němž se za stejných podmínek podíleli veřejní i soukromí akcionáři. Tato opatření, která zahrnovala plán restrukturalizace (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2007“), byla Komisí schválena jako slučitelná státní podpora na restrukturalizaci (6).

| 23) | Společnost Cyprus Airways dostává každoroční kompenzaci za ztráty vzniklé v důsledku zákazu přeletu kyperských letadel nad Tureckem. Kompenzace je založena na režimu podpory, který Komise schválila podle čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy. Příjemci režimu podpory jsou letecké společnosti usazené na Kypru (7). |
| --- | --- |

23)

Společnost Cyprus Airways dostává každoroční kompenzaci za ztráty vzniklé v důsledku zákazu přeletu kyperských letadel nad Tureckem. Kompenzace je založena na režimu podpory, který Komise schválila podle čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy. Příjemci režimu podpory jsou letecké společnosti usazené na Kypru (7).

3.2.   POPIS OPATŘENÍ

3.2.1.   První formální vyšetřovací řízení

| 24) | Komise zahájila dne 6. března 2013 formální vyšetřovací řízení týkající se těchto opatření: |
| --- | --- |

24)

Komise zahájila dne 6. března 2013 formální vyšetřovací řízení týkající se těchto opatření:

| 25) | V období od září 2012 do prosince 2012 vyplatil stát společnosti Cyprus Airways částku ve výši 31,33 milionu EUR ve formě „předběžných“ plateb za účelem plánovaného navýšení základního kapitálu celkem o 45 milionů EUR. Tato částka byla vyplacena v tranších. |
| --- | --- |

25)

V období od září 2012 do prosince 2012 vyplatil stát společnosti Cyprus Airways částku ve výši 31,33 milionu EUR ve formě „předběžných“ plateb za účelem plánovaného navýšení základního kapitálu celkem o 45 milionů EUR. Tato částka byla vyplacena v tranších.

| 26) | V listopadu 2012 byl Komisi předložen nový podnikatelský záměr (dále jen „plán oživení“). Plán předpokládal oživení společnosti do pěti let, a to na základě navýšení kapitálu, lepších nákladových faktorů a faktorů produktivity, nových investic a reorganizace společnosti na „leteckou společnost s jedinou třídou poskytující služby založené na možnosti volby“. Plán předpokládal malý zisk již od druhého roku provádění. Plán byl podmíněn schválením ze strany stávajících akcionářů, kteří se budou podílet na navýšení kapitálu, jež je pro jeho provedení nezbytné. Plán nakonec proveden nebyl. |
| --- | --- |

26)

V listopadu 2012 byl Komisi předložen nový podnikatelský záměr (dále jen „plán oživení“). Plán předpokládal oživení společnosti do pěti let, a to na základě navýšení kapitálu, lepších nákladových faktorů a faktorů produktivity, nových investic a reorganizace společnosti na „leteckou společnost s jedinou třídou poskytující služby založené na možnosti volby“. Plán předpokládal malý zisk již od druhého roku provádění. Plán byl podmíněn schválením ze strany stávajících akcionářů, kteří se budou podílet na navýšení kapitálu, jež je pro jeho provedení nezbytné. Plán nakonec proveden nebyl.

| 27) | V době provedení opatření č. 1 kyperské orgány tvrdily, že stát jednal jako investor v tržním hospodářství a chránil svůj majetek do dokončení plánu oživení a navýšení kapitálu ze strany všech akcionářů. |
| --- | --- |

27)

V době provedení opatření č. 1 kyperské orgány tvrdily, že stát jednal jako investor v tržním hospodářství a chránil svůj majetek do dokončení plánu oživení a navýšení kapitálu ze strany všech akcionářů.

| 28) | Kyperské orgány dále předpokládaly, že se na navýšení kapitálu budou úměrně svým podílům podílet i soukromí akcionáři, a to dodatečnou částkou ve výši 13,67 milionu EUR. Soukromí akcionáři však přispěli pouze částkou ve výši 1 06  000 EUR, základní kapitál společnosti byl proto navýšen pouze o 31,4 milionu EUR. Podíl státu ve společnosti Cyprus Airways v souladu s tím vzrostl z 69,62 % na 93,67 %. |
| --- | --- |

28)

Kyperské orgány dále předpokládaly, že se na navýšení kapitálu budou úměrně svým podílům podílet i soukromí akcionáři, a to dodatečnou částkou ve výši 13,67 milionu EUR. Soukromí akcionáři však přispěli pouze částkou ve výši 1 06  000 EUR, základní kapitál společnosti byl proto navýšen pouze o 31,4 milionu EUR. Podíl státu ve společnosti Cyprus Airways v souladu s tím vzrostl z 69,62 % na 93,67 %.

3.2.1.2.   Opatření č. 2: podpora na záchranu

| 29) | Dne 13. prosince 2012 oznámily kyperské orgány podporu na záchranu společnosti Cyprus Airways ve výši 73 milionů EUR. Podle tvrzení kyperských orgánů uvedeného v oznámení odrážela tato částka potřeby společnosti Cyprus Airways v oblasti čistého peněžního toku do 30. června 2013, tj. po dobu šesti měsíců. Podpora na záchranu měla být poskytnuta jako státní půjčka s úrokem ve výši 1,76 % a měla být splacena do 30. června 2013. |
| --- | --- |

29)

Dne 13. prosince 2012 oznámily kyperské orgány podporu na záchranu společnosti Cyprus Airways ve výši 73 milionů EUR. Podle tvrzení kyperských orgánů uvedeného v oznámení odrážela tato částka potřeby společnosti Cyprus Airways v oblasti čistého peněžního toku do 30. června 2013, tj. po dobu šesti měsíců. Podpora na záchranu měla být poskytnuta jako státní půjčka s úrokem ve výši 1,76 % a měla být splacena do 30. června 2013.

| 30) | Kyperské orgány uvedly, že z celkové částky podpory na záchranu ve výši 73 milionu EUR již byla společnosti Cyprus Airways v rámci opatření č. 1 poskytnuta částka ve výši 16,3 milionu EUR. V rozhodnutí ze dne 6. března 2013 Komise podotkla, že kyperské orgány oznámily podporu na záchranu ve formě půjčky, zatímco platba ve výši 16,3 milionu EUR byla součástí navýšení kapitálu. |
| --- | --- |

30)

Kyperské orgány uvedly, že z celkové částky podpory na záchranu ve výši 73 milionu EUR již byla společnosti Cyprus Airways v rámci opatření č. 1 poskytnuta částka ve výši 16,3 milionu EUR. V rozhodnutí ze dne 6. března 2013 Komise podotkla, že kyperské orgány oznámily podporu na záchranu ve formě půjčky, zatímco platba ve výši 16,3 milionu EUR byla součástí navýšení kapitálu.

| 31) | Kyperské orgány tvrdily, že podpora na záchranu byla nezbytná za účelem poskytnutí krátkodobé pomoci společnosti Cyprus Airways. Kyperské orgány uznaly poskytnutí podpory na restrukturalizaci v roce 2007, uvedly však, že se vyskytly mimořádné okolnosti, které zvrátily původní provádění plánu restrukturalizace z roku 2007 a které zhoršily vyhlídky společnosti na dlouhodobou životaschopnost. Tyto okolnosti souvisely s finanční situací na Kypru a v Řecku, na dvou hlavních trzích, na nichž společnost Cyprus Airways působí, a rovněž s nestabilní politickou situací na Blízkém východě, dopadem zákazu přeletu kyperských letadel nad Tureckem, vstupem nového nízkonákladového konkurenta na trh, který je údajně dotován z režimu státní podpory, a nedostatečnou kapitalizací společnosti Cyprus Airways. |
| --- | --- |

31)

Kyperské orgány tvrdily, že podpora na záchranu byla nezbytná za účelem poskytnutí krátkodobé pomoci společnosti Cyprus Airways. Kyperské orgány uznaly poskytnutí podpory na restrukturalizaci v roce 2007, uvedly však, že se vyskytly mimořádné okolnosti, které zvrátily původní provádění plánu restrukturalizace z roku 2007 a které zhoršily vyhlídky společnosti na dlouhodobou životaschopnost. Tyto okolnosti souvisely s finanční situací na Kypru a v Řecku, na dvou hlavních trzích, na nichž společnost Cyprus Airways působí, a rovněž s nestabilní politickou situací na Blízkém východě, dopadem zákazu přeletu kyperských letadel nad Tureckem, vstupem nového nízkonákladového konkurenta na trh, který je údajně dotován z režimu státní podpory, a nedostatečnou kapitalizací společnosti Cyprus Airways.

3.2.1.3.   Opatření č. 3: kompenzace ex gratia

| 32) | Podle oznámení ze dne 13. prosince 2012 se kyperská rada ministrů dne 4. prosince 2012 rozhodla poskytnout zaměstnancům společnosti Cyprus Airways, kteří budou v rámci restrukturalizace této společnosti považováni za nadbytečné, kompenzaci ex gratia. Podle zmíněného rozhodnutí byly podmínky pro poskytnutí kompenzace ex gratia následující: i) kompenzace musí být v souladu s pravidly státní podpory; ii) odbory ve společnosti vysloví souhlas s novým podnikatelským záměrem (tj. plánem oživení) a iii) kompenzace nepřesáhne 50 % obvyklé náhrady, která je vyplácena pracovníkům propuštěným pro nadbytečnost z kyperského fondu pro propuštěné zaměstnance (Redundant Personnel Fund). |
| --- | --- |

32)

Podle oznámení ze dne 13. prosince 2012 se kyperská rada ministrů dne 4. prosince 2012 rozhodla poskytnout zaměstnancům společnosti Cyprus Airways, kteří budou v rámci restrukturalizace této společnosti považováni za nadbytečné, kompenzaci ex gratia. Podle zmíněného rozhodnutí byly podmínky pro poskytnutí kompenzace ex gratia následující: i) kompenzace musí být v souladu s pravidly státní podpory; ii) odbory ve společnosti vysloví souhlas s novým podnikatelským záměrem (tj. plánem oživení) a iii) kompenzace nepřesáhne 50 % obvyklé náhrady, která je vyplácena pracovníkům propuštěným pro nadbytečnost z kyperského fondu pro propuštěné zaměstnance (Redundant Personnel Fund).

3.2.2.   Druhé formální vyšetřovací řízení

| 33) | Dne 4. února 2014 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se těchto opatření: |
| --- | --- |

33)

Dne 4. února 2014 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se těchto opatření:

3.2.2.1.   Opatření č. 4: podpora na restrukturalizaci

| 34) | Dne 23. října 2013 oznámily kyperské orgány podporu na restrukturalizaci společnosti Cyprus Airways ve výši 102,9 milionu EUR, která byla spojena s novým plánem restrukturalizace (tj. plánem restrukturalizace z roku 2013), jenž nesouvisel s plánem oživení zmíněným v 26. bodě odůvodnění. Částka podpory na restrukturalizaci sestávala:






  a) | z účasti státu na navýšení kapitálu o 31,33 milionu EUR, přičemž tato částka byla poskytnuta již v roce 2012 (opatření č. 1); |
| --- | --- | --- |

34)

Dne 23. října 2013 oznámily kyperské orgány podporu na restrukturalizaci společnosti Cyprus Airways ve výši 102,9 milionu EUR, která byla spojena s novým plánem restrukturalizace (tj. plánem restrukturalizace z roku 2013), jenž nesouvisel s plánem oživení zmíněným v 26. bodě odůvodnění. Částka podpory na restrukturalizaci sestávala:

a)

z účasti státu na navýšení kapitálu o 31,33 milionu EUR, přičemž tato částka byla poskytnuta již v roce 2012 (opatření č. 1);

| b) | z tranší půjčky k záchraně společnosti, která již byla společnosti Cyprus Airways poskytnuta (opatření č. 2), a to v celkové výši 34,5 milionu EUR. Poskytnutá částka nebude společností Cyprus Airways splacena a odpovídající dluh bude přeměněn na vlastní kapitál. |
| --- | --- |

b)

z tranší půjčky k záchraně společnosti, která již byla společnosti Cyprus Airways poskytnuta (opatření č. 2), a to v celkové výši 34,5 milionu EUR. Poskytnutá částka nebude společností Cyprus Airways splacena a odpovídající dluh bude přeměněn na vlastní kapitál.

| c) | V roce 2007 poskytl kyperský stát v rámci schváleného balíčku restrukturalizačních opatření záruku za půjčku ve výši 45 milionů CYP (přibližně 78 milionů EUR), kterou společnost Cyprus Airways získala od Hellenic Bank (viz 22. bod odůvodnění). Tuto půjčku společnost Cyprus Airways pravidelně splácela prostřednictvím dvou splátek ročně a v srpnu 2013 činila dlužná částka, která měla být splacena, 28,5 milionu EUR. Podle oznámené podpory na restrukturalizaci společnost dlužnou částku Hellenic Bank nesplatí. V důsledku toho bude uplatněna státní záruka, což vytvoří nový dluh společnosti Cyprus Airways vůči státu, jelikož ten bude muset půjčku splatit. Tento dluh ve výši 28,5 milionu EUR bude následně státem přeměněn na vlastní kapitál společnosti Cyprus Airways. |
| --- | --- |

c)

V roce 2007 poskytl kyperský stát v rámci schváleného balíčku restrukturalizačních opatření záruku za půjčku ve výši 45 milionů CYP (přibližně 78 milionů EUR), kterou společnost Cyprus Airways získala od Hellenic Bank (viz 22. bod odůvodnění). Tuto půjčku společnost Cyprus Airways pravidelně splácela prostřednictvím dvou splátek ročně a v srpnu 2013 činila dlužná částka, která měla být splacena, 28,5 milionu EUR. Podle oznámené podpory na restrukturalizaci společnost dlužnou částku Hellenic Bank nesplatí. V důsledku toho bude uplatněna státní záruka, což vytvoří nový dluh společnosti Cyprus Airways vůči státu, jelikož ten bude muset půjčku splatit. Tento dluh ve výši 28,5 milionu EUR bude následně státem přeměněn na vlastní kapitál společnosti Cyprus Airways.

| d) | Penzijní fond společnosti Cyprus Airways pro zaměstnance na Kypru (s výjimkou pilotů) je dávkově definovaný systém financovaný z příspěvků zaměstnanců a společnosti Cyprus Airways. Celá částka přidělená do penzijního fondu na základě smluvních nároků zaměstnanců („kupní síla“) je v konečném důsledku k dispozici společnosti. Společnost ručí rovněž za kupní sílu penzijního fondu. V důsledku nedostatečné investiční výkonnosti se penzijní fond potýká se značným schodkem, který byl k 1. lednu 2013 vypočítán ve výši 12 milionů EUR na základě předpokladu trvání podniku (tj. za předpokladu, že společnost Cyprus Airways bude pokračovat v činnosti), nebo 14,9 milionu EUR v případě ukončení činnosti. V rámci podpory na restrukturalizaci uhradí kyperský stát schodek penzijního fondu uvažovaný za předpokladu trvání podniku ve výši 8,6 milionu EUR, přičemž zbývající částka bude uhrazena prostřednictvím transakcí s nemovitostmi (výnosy z prodeje majetku společnosti v Nikósii a převod majetku společnosti v Aténách na penzijní fond). |
| --- | --- |

d)

Penzijní fond společnosti Cyprus Airways pro zaměstnance na Kypru (s výjimkou pilotů) je dávkově definovaný systém financovaný z příspěvků zaměstnanců a společnosti Cyprus Airways. Celá částka přidělená do penzijního fondu na základě smluvních nároků zaměstnanců („kupní síla“) je v konečném důsledku k dispozici společnosti. Společnost ručí rovněž za kupní sílu penzijního fondu. V důsledku nedostatečné investiční výkonnosti se penzijní fond potýká se značným schodkem, který byl k 1. lednu 2013 vypočítán ve výši 12 milionů EUR na základě předpokladu trvání podniku (tj. za předpokladu, že společnost Cyprus Airways bude pokračovat v činnosti), nebo 14,9 milionu EUR v případě ukončení činnosti. V rámci podpory na restrukturalizaci uhradí kyperský stát schodek penzijního fondu uvažovaný za předpokladu trvání podniku ve výši 8,6 milionu EUR, přičemž zbývající částka bude uhrazena prostřednictvím transakcí s nemovitostmi (výnosy z prodeje majetku společnosti v Nikósii a převod majetku společnosti v Aténách na penzijní fond).

| 35) | Prvky podpory na restrukturalizaci uvedené v písmenech a) a b) odpovídají opatření č. 1 a 2, jež byla následně oznámena v rámci podpory na restrukturalizaci společnosti Cyprus Airways. |
| --- | --- |

35)

Prvky podpory na restrukturalizaci uvedené v písmenech a) a b) odpovídají opatření č. 1 a 2, jež byla následně oznámena v rámci podpory na restrukturalizaci společnosti Cyprus Airways.

| 36) | Plán restrukturalizace z roku 2013 mimoto předpokládal rovněž případnou krátkodobou státní půjčku ve výši 10 milionů EUR, která bude podle kyperských orgánů poskytnuta za tržních podmínek. Datum předpokládaného poskytnutí půjčky ani podmínky jejího poskytnutí však nebyly jasné a tato půjčka není zahrnuta v celkové částce ve výši 102,9 milionu EUR. |
| --- | --- |

36)

Plán restrukturalizace z roku 2013 mimoto předpokládal rovněž případnou krátkodobou státní půjčku ve výši 10 milionů EUR, která bude podle kyperských orgánů poskytnuta za tržních podmínek. Datum předpokládaného poskytnutí půjčky ani podmínky jejího poskytnutí však nebyly jasné a tato půjčka není zahrnuta v celkové částce ve výši 102,9 milionu EUR.

| 37) | Kyperské orgány objasnily, že plán restrukturalizace z roku 2007 byl původně prováděn podle harmonogramu. V roce 2009 se však výnosy společnosti začaly v důsledku finanční krize v Unii, zejména v Řecku a na Kypru, snižovat. K dalším příčinám nových potíží společnosti patřil zákaz přeletu nad Tureckem, který společnosti Cyprus Airways neumožňuje dostat se na perspektivní trhy, jako je Rusko, Arménie a Ukrajina, v konkurenceschopné době letu, neklid na Blízkém východě a činnost konkurenčních nízkonákladových leteckých společností s mateřským letištěm na Kypru. |
| --- | --- |

37)

Kyperské orgány objasnily, že plán restrukturalizace z roku 2007 byl původně prováděn podle harmonogramu. V roce 2009 se však výnosy společnosti začaly v důsledku finanční krize v Unii, zejména v Řecku a na Kypru, snižovat. K dalším příčinám nových potíží společnosti patřil zákaz přeletu nad Tureckem, který společnosti Cyprus Airways neumožňuje dostat se na perspektivní trhy, jako je Rusko, Arménie a Ukrajina, v konkurenceschopné době letu, neklid na Blízkém východě a činnost konkurenčních nízkonákladových leteckých společností s mateřským letištěm na Kypru.

3.2.2.2.   Plán restrukturalizace z roku 2013

| 38) | Plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal období restrukturalizace trvající od dubna 2012 (první prodej majetku v rámci vlastního příspěvku společnosti na restrukturalizační náklady) do konce roku 2017. Cílem je návrat společnosti Cyprus Airways k ziskovosti od účetního období 2014. Kyperské orgány však uvedly, že se plán restrukturalizace z roku 2013 nezabýval základním obchodním modelem společnosti. Některá opatření, která se předpokládají v plánu restrukturalizace z roku 2013, již společnost provedla. |
| --- | --- |

38)

Plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal období restrukturalizace trvající od dubna 2012 (první prodej majetku v rámci vlastního příspěvku společnosti na restrukturalizační náklady) do konce roku 2017. Cílem je návrat společnosti Cyprus Airways k ziskovosti od účetního období 2014. Kyperské orgány však uvedly, že se plán restrukturalizace z roku 2013 nezabýval základním obchodním modelem společnosti. Některá opatření, která se předpokládají v plánu restrukturalizace z roku 2013, již společnost provedla.

Restrukturalizace leteckého parku a činností

| 39) | Plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal snížení počtu letadel na šest (z třinácti letounů na počátku dubna 2012). Tohoto snížení bylo dosaženo do 10. prosince 2013, a to odprodejem dvou vlastních letadel v dubnu 2012 a skončením platnosti nájemních smluv u dalších pěti letounů. Ze zbývajících šesti letadel bude pět letadel, jež si společnost Cyprus Airways najala, v provozu, zatímco jedno letadlo, které společnost vlastní, bude drženo jako náhradní. |
| --- | --- |

39)

Plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal snížení počtu letadel na šest (z třinácti letounů na počátku dubna 2012). Tohoto snížení bylo dosaženo do 10. prosince 2013, a to odprodejem dvou vlastních letadel v dubnu 2012 a skončením platnosti nájemních smluv u dalších pěti letounů. Ze zbývajících šesti letadel bude pět letadel, jež si společnost Cyprus Airways najala, v provozu, zatímco jedno letadlo, které společnost vlastní, bude drženo jako náhradní.

| 40) | Omezení leteckého parku se projeví ve snížení počtu tras na třináct. Od dubna 2012 již byly uzavřeny tyto trasy: LCA-ATH-SKG-LCA; LCA-ATH-HER-LCA; LCA-ATH-RHO-LCA; LCA-LED (8). Plánuje se rovněž uzavření těchto dalších tras: LCA-HER-RHO-LCA; LCA-SKG-HER-LCA; LCA-SKG-RHO-LCA; LCA-FCO; LCA-VIE a LCA-LHR, která bude nahrazena trasou LCA-STN (9). Společnost sníží taktéž četnost letů na těchto trasách: LCA-LON, LCA-SKG a LCA-HER (10). Předpokládá se, že tyto trasy zůstanou zachovány: LCA-ATH, LCA-SKG, LCA-HER, LCA-AMS, LCA-CDG, LCA-SVO, LCA-SOF, LCA-FRA, LCA-MUC, LCA-ZRH, LCA-TLV, LCA-BEY, LCA-STN (11). Podle kyperských orgánů tudíž plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal v porovnání s kapacitou v roce 2012 snížení kapacity o 35 % z hlediska ASK (12). |
| --- | --- |

40)

Omezení leteckého parku se projeví ve snížení počtu tras na třináct. Od dubna 2012 již byly uzavřeny tyto trasy: LCA-ATH-SKG-LCA; LCA-ATH-HER-LCA; LCA-ATH-RHO-LCA; LCA-LED (8). Plánuje se rovněž uzavření těchto dalších tras: LCA-HER-RHO-LCA; LCA-SKG-HER-LCA; LCA-SKG-RHO-LCA; LCA-FCO; LCA-VIE a LCA-LHR, která bude nahrazena trasou LCA-STN (9). Společnost sníží taktéž četnost letů na těchto trasách: LCA-LON, LCA-SKG a LCA-HER (10). Předpokládá se, že tyto trasy zůstanou zachovány: LCA-ATH, LCA-SKG, LCA-HER, LCA-AMS, LCA-CDG, LCA-SVO, LCA-SOF, LCA-FRA, LCA-MUC, LCA-ZRH, LCA-TLV, LCA-BEY, LCA-STN (11). Podle kyperských orgánů tudíž plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal v porovnání s kapacitou v roce 2012 snížení kapacity o 35 % z hlediska ASK (12).

| 41) | Plán předpokládal lepší přidělování letové doby s cílem maximalizovat využití leteckého parku. Trasa do Londýna se změnila z Heathrow na Stansted a vzhledem ke své atraktivitě se považuje za strategickou. |
| --- | --- |

41)

Plán předpokládal lepší přidělování letové doby s cílem maximalizovat využití leteckého parku. Trasa do Londýna se změnila z Heathrow na Stansted a vzhledem ke své atraktivitě se považuje za strategickou.

Opatření k snížení nákladů

| 42) | Plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal podle základního scénáře snížení přímých nákladů do konce účetního období 2014 v celkové výši 45,7 milionu EUR. Z tohoto celkového snížení nákladů připadá částka ve výši 16,2 milionu EUR na snížení objemu, včetně části zaměstnanců propuštěných pro nadbytečnost a s tím souvisejícího snížení mezd, zatímco zbývající částka ve výši 29,5 milionu EUR připadá na další úspory. K hlavním prvkům patří propuštění zaměstnanců (17,6 milionu EUR); další snížení nákladů na zaměstnance (4,5 milionu EUR); úspora nákladů na pohonné hmoty (v důsledku jednotného leteckého parku, který tvoří letouny Airbus A320 s překonfigurovaným počtem sedadel – 12,5 milionu EUR); úspory nákladů na cestující (např. zrušení možnosti občerstvení v ekonomické třídě – 5,5 milionu EUR); snížení a nové sjednání poplatků za pozemní odbavení na letišti v Larnace (4,2 milionu EUR); snížení a nové sjednání letištních a leteckých poplatků (3,3 milionu EUR); náklady spojené s ukončením nájmu letadel (4,5 milionu EUR). |
| --- | --- |

42)

Plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal podle základního scénáře snížení přímých nákladů do konce účetního období 2014 v celkové výši 45,7 milionu EUR. Z tohoto celkového snížení nákladů připadá částka ve výši 16,2 milionu EUR na snížení objemu, včetně části zaměstnanců propuštěných pro nadbytečnost a s tím souvisejícího snížení mezd, zatímco zbývající částka ve výši 29,5 milionu EUR připadá na další úspory. K hlavním prvkům patří propuštění zaměstnanců (17,6 milionu EUR); další snížení nákladů na zaměstnance (4,5 milionu EUR); úspora nákladů na pohonné hmoty (v důsledku jednotného leteckého parku, který tvoří letouny Airbus A320 s překonfigurovaným počtem sedadel – 12,5 milionu EUR); úspory nákladů na cestující (např. zrušení možnosti občerstvení v ekonomické třídě – 5,5 milionu EUR); snížení a nové sjednání poplatků za pozemní odbavení na letišti v Larnace (4,2 milionu EUR); snížení a nové sjednání letištních a leteckých poplatků (3,3 milionu EUR); náklady spojené s ukončením nájmu letadel (4,5 milionu EUR).

| 43) | Kromě snížení počtu letadel a tras byla do ledna 2014 provedena tato opatření: zrušení občerstvení v ekonomické třídě, nové sjednání poplatků za pozemní odbavení na letišti v Larnace vedoucí k dosažení úspor ve výši 1,2 milionu EUR (na rozdíl od částky ve výši 0,6 milionu EUR, která se předpokládala v plánu restrukturalizace z roku 2013); 10 % snížení platů a příspěvků do penzijního fondu. V dohledné době se však neočekává snížení přistávacích a parkovacích poplatků na letišti v Larnace kvůli probíhajícím sporům ohledně ostatních poplatků, které v této fázi neumožňují nové sjednání přistávacích a parkovacích poplatků. |
| --- | --- |

43)

Kromě snížení počtu letadel a tras byla do ledna 2014 provedena tato opatření: zrušení občerstvení v ekonomické třídě, nové sjednání poplatků za pozemní odbavení na letišti v Larnace vedoucí k dosažení úspor ve výši 1,2 milionu EUR (na rozdíl od částky ve výši 0,6 milionu EUR, která se předpokládala v plánu restrukturalizace z roku 2013); 10 % snížení platů a příspěvků do penzijního fondu. V dohledné době se však neočekává snížení přistávacích a parkovacích poplatků na letišti v Larnace kvůli probíhajícím sporům ohledně ostatních poplatků, které v této fázi neumožňují nové sjednání přistávacích a parkovacích poplatků.

| 44) | Co se týká propouštění zaměstnanců, od prosince 2011 se počet pracovníků snížil z 1  037 na 650 v lednu 2014, přičemž se zdá, že bylo dohodnuto propuštění dalších 321 pracovníků, dosud však k němu nedošlo. Kyperské orgány objasnily, že těmto propuštěným pracovníkům nebyla vyplacena žádná kompenzace ex gratia. |
| --- | --- |

44)

Co se týká propouštění zaměstnanců, od prosince 2011 se počet pracovníků snížil z 1  037 na 650 v lednu 2014, přičemž se zdá, že bylo dohodnuto propuštění dalších 321 pracovníků, dosud však k němu nedošlo. Kyperské orgány objasnily, že těmto propuštěným pracovníkům nebyla vyplacena žádná kompenzace ex gratia.

Iniciativy v oblasti výnosů

| 45) | Co se týká nových iniciativ v oblasti výnosů, plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal podle základního scénáře zvyšování tarifních cen letenek od roku 2015 o 2–3 % ročně. Podle pesimistického scénáře předpokládal plán restrukturalizace z roku 2013 v roce 2014 snížení výnosů o 1 % a po roce 2015 pak žádný další růst výnosů. Plán restrukturalizace mimoto odkazuje na vedlejší výnosy z dodatečných služeb poskytovaných cestujícím, neuvádí však žádnou částku. |
| --- | --- |

45)

Co se týká nových iniciativ v oblasti výnosů, plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal podle základního scénáře zvyšování tarifních cen letenek od roku 2015 o 2–3 % ročně. Podle pesimistického scénáře předpokládal plán restrukturalizace z roku 2013 v roce 2014 snížení výnosů o 1 % a po roce 2015 pak žádný další růst výnosů. Plán restrukturalizace mimoto odkazuje na vedlejší výnosy z dodatečných služeb poskytovaných cestujícím, neuvádí však žádnou částku.

Obnovení životaschopnosti – předpoklady

| 46) | Plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal obnovení životaschopnosti společnosti od roku 2014. Plán předpokládal podle základního scénáře níže uvedené finanční výsledky, a to za předpokladu, že finanční restrukturalizace (v rámci opatření č. 4) bude provedena do konce roku 2013:

  Tabulka 1


  Předpokládaný zisk nebo ztráta (základní scénář) (v mil. EUR) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výnosy | 168,1 | 108,2 | 109,6 | 111,7 | 113,1 |
| EBIT | (18,8) | 0,4 | 2,1 | 4,6 | 6,0 |
| Čistý hospodářský výsledek před zdaněním | (18,9) | 0,4 | 2,1 | 4,6 | 6,0 |
| EBIT v % | (24,9) % | 0,4 % | 1,9 % | 4,1 % | 5,3 % |
| Kapitálové rezervy | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Rezervy celkem | (103,1) | (102,7) | (100,5) | (96,0) | (90,0) |
| Vlastní kapitál celkem | 1,4 | 1,8 | 4,0 | 8,5 | 14,5 |

46)

Plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal obnovení životaschopnosti společnosti od roku 2014. Plán předpokládal podle základního scénáře níže uvedené finanční výsledky, a to za předpokladu, že finanční restrukturalizace (v rámci opatření č. 4) bude provedena do konce roku 2013:

Tabulka 1

Předpokládaný zisk nebo ztráta (základní scénář) (v mil. EUR)

2013

2014

2015

2016

2017

Výnosy

168,1

108,2

109,6

111,7

113,1

EBIT

(18,8)

0,4

2,1

4,6

6,0

Čistý hospodářský výsledek před zdaněním

(18,9)

0,4

2,1

4,6

6,0

EBIT v %

(24,9) %

0,4 %

1,9 %

4,1 %

5,3 %

Kapitálové rezervy

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Rezervy celkem

(103,1)

(102,7)

(100,5)

(96,0)

(90,0)

Vlastní kapitál celkem

1,4

1,8

4,0

8,5

14,5

| 47) | Co se týká ziskovosti, plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal dosažení tohoto zisku:

  Tabulka 2


  Předpokládaná ziskovost











  (v %) |
| --- | --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| ROE (rentabilita vlastního kapitálu) | 21,2 | 54,1 | 53,5 | 41,3 |
| ROCE (rentabilita investovaného kapitálu) | 1,2 | 6,1 | 11,4 | 13,0 |

47)

Co se týká ziskovosti, plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal dosažení tohoto zisku:

Tabulka 2

Předpokládaná ziskovost

(v %)

2014

2015

2016

2017

ROE (rentabilita vlastního kapitálu)

21,2

54,1

53,5

41,3

ROCE (rentabilita investovaného kapitálu)

1,2

6,1

11,4

13,0

| 48) | Kromě výše uvedených restrukturalizačních opatření se výsledky zakládaly na těchto předpokladech:






  a) | snížení počtu cestujících a výnosů v důsledku omezené sítě; |
| --- | --- | --- |

48)

Kromě výše uvedených restrukturalizačních opatření se výsledky zakládaly na těchto předpokladech:

a)

snížení počtu cestujících a výnosů v důsledku omezené sítě;

| b) | úspory nákladů na pohonné hmoty v důsledku většího využívání systému řízení paliva. Předpokládalo se, že se cena pohonných hmot nezmění; |
| --- | --- |

b)

úspory nákladů na pohonné hmoty v důsledku většího využívání systému řízení paliva. Předpokládalo se, že se cena pohonných hmot nezmění;

| c) | plánovaná restrukturalizace pohledávek třetích osob, která bude mít za následek to, že nebudou narůstat ani nebudou hrazeny žádné úroky a nebudou poskytnuty žádné nové úvěry; |
| --- | --- |

c)

plánovaná restrukturalizace pohledávek třetích osob, která bude mít za následek to, že nebudou narůstat ani nebudou hrazeny žádné úroky a nebudou poskytnuty žádné nové úvěry;

| d) | stabilní směnný kurz USD/EUR až do roku 2017; |
| --- | --- |

d)

stabilní směnný kurz USD/EUR až do roku 2017;

| e) | žádné zajištění proti riziku růstu cen pohonných hmot nebo riziku pohybu směnného kurzu USD/EUR kvůli nemožnosti poskytnout za tyto nástroje kolaterál. |
| --- | --- |

e)

žádné zajištění proti riziku růstu cen pohonných hmot nebo riziku pohybu směnného kurzu USD/EUR kvůli nemožnosti poskytnout za tyto nástroje kolaterál.

| 49) | Ziskovosti bylo dosaženo především prostřednictvím zbývajících letů na trasách LCA-BEY, LCA-TLV, LCA-SOF a LCA-SVO, což jsou jediné lety s kladným EBIT během období restrukturalizace. U zbývajících tras se předpokládal nulový či záporný čistý zisk. |
| --- | --- |

49)

Ziskovosti bylo dosaženo především prostřednictvím zbývajících letů na trasách LCA-BEY, LCA-TLV, LCA-SOF a LCA-SVO, což jsou jediné lety s kladným EBIT během období restrukturalizace. U zbývajících tras se předpokládal nulový či záporný čistý zisk.

| 50) | Plán restrukturalizace z roku 2013 obsahoval optimistický a pesimistický scénář. Pesimistický scénář zohledňoval pouze snížení výnosů popsané v 45. bodě odůvodnění a vedl (na úrovni EBIT) ke ztrátám ve výši 0,3 milionu EUR za rok 2014, 0 EUR za rok 2015 a zisku ve výši 0,3 milionu EUR za rok 2016 a 2017. |
| --- | --- |

50)

Plán restrukturalizace z roku 2013 obsahoval optimistický a pesimistický scénář. Pesimistický scénář zohledňoval pouze snížení výnosů popsané v 45. bodě odůvodnění a vedl (na úrovni EBIT) ke ztrátám ve výši 0,3 milionu EUR za rok 2014, 0 EUR za rok 2015 a zisku ve výši 0,3 milionu EUR za rok 2016 a 2017.

| 51) | Plán připouštěl určitá rizika související s obnovením životaschopnosti, aniž by zohledňoval jejich dopad na jednotlivé scénáře, zejména pesimistický scénář. Konkrétně:






  a) | makroekonomické riziko, zejména v souvislosti s možným růstem ceny ropy nebo změnou směnného kurzu USD/EUR. U těchto dvou rizik vypočítával plán zvlášť dopad ve výši 1 % odchylky, a to přibližně 310 tisíc EUR a 425 tisíc EUR ročně; |
| --- | --- | --- |

51)

Plán připouštěl určitá rizika související s obnovením životaschopnosti, aniž by zohledňoval jejich dopad na jednotlivé scénáře, zejména pesimistický scénář. Konkrétně:

a)

makroekonomické riziko, zejména v souvislosti s možným růstem ceny ropy nebo změnou směnného kurzu USD/EUR. U těchto dvou rizik vypočítával plán zvlášť dopad ve výši 1 % odchylky, a to přibližně 310 tisíc EUR a 425 tisíc EUR ročně;

| b) | riziko větší konkurence na trasách do Tel Avivu (v důsledku toho, že dohoda o otevřeném nebi povede podle očekávání od roku 2015 k větší hospodářské soutěži na této trase) a Moskvy (kvůli očekávané vyšší četnosti letů provozovaných konkurentem společnosti Cyprus Airways, společností Transaero). Možný dopad těchto rizik na budoucí výnosy společnosti Cyprus Airways nebyl modelován. |
| --- | --- |

b)

riziko větší konkurence na trasách do Tel Avivu (v důsledku toho, že dohoda o otevřeném nebi povede podle očekávání od roku 2015 k větší hospodářské soutěži na této trase) a Moskvy (kvůli očekávané vyšší četnosti letů provozovaných konkurentem společnosti Cyprus Airways, společností Transaero). Možný dopad těchto rizik na budoucí výnosy společnosti Cyprus Airways nebyl modelován.

Restrukturalizační náklady a financování

| 52) | Celkové restrukturalizační náklady činily 147,4 milionu EUR a budou rozděleny podle těchto kategorií:

  Tabulka 3


  Restrukturalizační náklady (v mil. EUR)







  Kumulované ztráty | 99,7 |
| --- | --- | --- |
| Ostatní restrukturalizační náklady (vyrovnání za nájem letadel, nároky propuštěných zaměstnanců atd.) | 10,4 |
| Provozní kapitál | 37,4 |
| Celkové restrukturalizační náklady | 147,4 |

52)

Celkové restrukturalizační náklady činily 147,4 milionu EUR a budou rozděleny podle těchto kategorií:

Tabulka 3

Restrukturalizační náklady (v mil. EUR)

Kumulované ztráty

99,7

Ostatní restrukturalizační náklady (vyrovnání za nájem letadel, nároky propuštěných zaměstnanců atd.)

10,4

Provozní kapitál

37,4

Celkové restrukturalizační náklady

147,4

| 53) | Celková podpora na restrukturalizaci, která se předpokládala v plánu restrukturalizace z roku 2013, činila 102,9 milionu EUR, tj. 69,8 % restrukturalizačních nákladů. Společnost přispěje na restrukturalizační náklady („vlastní příspěvek“) prodejem nebo převodem aktiv v odhadované celkové hodnotě ve výši 54,46 milionu EUR. Plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal, že se vlastní příspěvek bude skládat z těchto položek:

  Tabulka 4


  Navrhovaný vlastní příspěvek v plánu restrukturalizace z roku 2013 | Částka (v mil. EUR) | Odhadované datum realizace |
| --- | --- | --- | --- |
| Prodej dvou letounů Airbus A319 | 22,1 | Uzavřeno v dubnu 2012 |
| Prodej večerního letištního času na letišti LHR | 15 | V jednání |
| Prodej ranního letištního času na letišti LHR | 10 | Konec roku 2014 |
| Prodej náhradních dílů | 3,5 | 2,0 miliony EUR v roce 2013
  1,1 milionu EUR v roce 2014
  0,4 milionu EUR v roce 2015 |
| Prodej majetku v Nikósii | 3,1 | Uzavřeno dne 6. srpna 2013 |
| Převod majetku v Aténách na penzijní fond | 0,76 | Dohoda o převodu uzavřena v srpnu 2013 |
| Celkový navrhovaný vlastní příspěvek | 54,46 | |

53)

Celková podpora na restrukturalizaci, která se předpokládala v plánu restrukturalizace z roku 2013, činila 102,9 milionu EUR, tj. 69,8 % restrukturalizačních nákladů. Společnost přispěje na restrukturalizační náklady („vlastní příspěvek“) prodejem nebo převodem aktiv v odhadované celkové hodnotě ve výši 54,46 milionu EUR. Plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal, že se vlastní příspěvek bude skládat z těchto položek:

Tabulka 4

Navrhovaný vlastní příspěvek v plánu restrukturalizace z roku 2013

Částka (v mil. EUR)

Odhadované datum realizace

Prodej dvou letounů Airbus A319

22,1

Uzavřeno v dubnu 2012

Prodej večerního letištního času na letišti LHR

15

V jednání

Prodej ranního letištního času na letišti LHR

10

Konec roku 2014

Prodej náhradních dílů

3,5

2,0 miliony EUR v roce 2013

1,1 milionu EUR v roce 2014

0,4 milionu EUR v roce 2015

Prodej majetku v Nikósii

3,1

Uzavřeno dne 6. srpna 2013

Převod majetku v Aténách na penzijní fond

0,76

Dohoda o převodu uzavřena v srpnu 2013

Celkový navrhovaný vlastní příspěvek

54,46

| 54) | Co se týká uzavřených prodejů (dva letouny Airbus A319, majetek v Nikósii), kyperské orgány předložily kupní smlouvy, které potvrzují částky uvedené v plánu restrukturalizace z roku 2013. Pokud jde o neuskutečněné prodeje, kyperské orgány předložily zprávy o ocenění dvou letištních časů na letišti LHR a majetku v Aténách, které vyhotovily specializované společnosti. |
| --- | --- |

54)

Co se týká uzavřených prodejů (dva letouny Airbus A319, majetek v Nikósii), kyperské orgány předložily kupní smlouvy, které potvrzují částky uvedené v plánu restrukturalizace z roku 2013. Pokud jde o neuskutečněné prodeje, kyperské orgány předložily zprávy o ocenění dvou letištních časů na letišti LHR a majetku v Aténách, které vyhotovily specializované společnosti.

Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže

| 55) | Kyperské orgány navrhly, aby se některá z výše zmíněných opatření pokládala za kompenzační opatření k omezení dopadu na hospodářskou soutěž a konkurenty na minimum. Konkrétně:






  a. | uzavření ziskových tras (13) představujících 8,8 % ASK v roce 2012: HER-SKG; LCA-FCO; LCA-LED; LCA-LED-PFO-LED-LCA; RHO-SKG-RHO. Snížení kapacity na ziskových trasách: LCA-LON; LCA-ATH; LCA-SKG; LCA-HER. Podle kyperských orgánů se v porovnání s kapacitou v roce 2012 celkový počet ASK na ziskových trasách sníží o 24 %; |
| --- | --- | --- |

55)

Kyperské orgány navrhly, aby se některá z výše zmíněných opatření pokládala za kompenzační opatření k omezení dopadu na hospodářskou soutěž a konkurenty na minimum. Konkrétně:

a.

uzavření ziskových tras (13) představujících 8,8 % ASK v roce 2012: HER-SKG; LCA-FCO; LCA-LED; LCA-LED-PFO-LED-LCA; RHO-SKG-RHO. Snížení kapacity na ziskových trasách: LCA-LON; LCA-ATH; LCA-SKG; LCA-HER. Podle kyperských orgánů se v porovnání s kapacitou v roce 2012 celkový počet ASK na ziskových trasách sníží o 24 %;

| b. | prodej dvou letištních časů na letišti LHR. Jelikož letiště LHR patří ke koordinovaným letištím, kyperské orgány se domnívaly, že tyto letištní časy poskytují potenciálním konkurentům dostatečnou kompenzaci; |
| --- | --- |

b.

prodej dvou letištních časů na letišti LHR. Jelikož letiště LHR patří ke koordinovaným letištím, kyperské orgány se domnívaly, že tyto letištní časy poskytují potenciálním konkurentům dostatečnou kompenzaci;

| c. | snížení počtu letadel o sedm letounů. |
| --- | --- |

c.

snížení počtu letadel o sedm letounů.

| 56) | Kyperské orgány trvaly na tom, že účast státu na navýšení kapitálu v roce 2012 nepředstavovala státní podporu, zahrnuly však opatření č. 1 do oznámené podpory na restrukturalizaci. Kyperské orgány rovněž tvrdily, že plán restrukturalizace z roku 2013 je obezřetný, obsahuje dostatečná kompenzační opatření, vlastní příspěvek společnosti je co nejvyšší a společnost obnoví svou ziskovost ve střednědobém horizontu. |
| --- | --- |

56)

Kyperské orgány trvaly na tom, že účast státu na navýšení kapitálu v roce 2012 nepředstavovala státní podporu, zahrnuly však opatření č. 1 do oznámené podpory na restrukturalizaci. Kyperské orgány rovněž tvrdily, že plán restrukturalizace z roku 2013 je obezřetný, obsahuje dostatečná kompenzační opatření, vlastní příspěvek společnosti je co nejvyšší a společnost obnoví svou ziskovost ve střednědobém horizontu.

| 57) | Kyperské orgány objasnily význam letecké dopravy pro kyperské hospodářství a znovu odkázaly na mimořádné a nepředvídatelné okolnosti, které údajně umožňují poskytnout společnosti Cyprus Airways dodatečnou podporu na restrukturalizaci. Kyperské orgány k těmto okolnostem přiřadily rovněž provozování „nelegálního“ letiště v obsazené severní části Kypru, které turecké letecké společnosti údajně využívají k přepravě turistů z evropských destinací na Kypr. |
| --- | --- |

57)

Kyperské orgány objasnily význam letecké dopravy pro kyperské hospodářství a znovu odkázaly na mimořádné a nepředvídatelné okolnosti, které údajně umožňují poskytnout společnosti Cyprus Airways dodatečnou podporu na restrukturalizaci. Kyperské orgány k těmto okolnostem přiřadily rovněž provozování „nelegálního“ letiště v obsazené severní části Kypru, které turecké letecké společnosti údajně využívají k přepravě turistů z evropských destinací na Kypr.

3.2.2.3.   Opatření č. 5: podpora na vzdělávání

| 58) | Podle kyperských orgánů obdržela společnost Cyprus Airways v období 2010–2011 podporu na vzdělávání ve výši 2 69  317,94 EUR, a to v rámci režimu stálých vzdělávacích programů pro jednotlivé podniky, který kyperské orgány zavedly podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008 (14) (obecné nařízení o blokových výjimkách). |
| --- | --- |

58)

Podle kyperských orgánů obdržela společnost Cyprus Airways v období 2010–2011 podporu na vzdělávání ve výši 2 69  317,94 EUR, a to v rámci režimu stálých vzdělávacích programů pro jednotlivé podniky, který kyperské orgány zavedly podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008 (14) (obecné nařízení o blokových výjimkách).

| 59) | Na rozdíl od tvrzení uvedeného v souvislosti s oznámenými opatřeními (viz např. 68. bod odůvodnění) v podáních týkajících se režimu podpory na vzdělávání, a zejména v podání ze dne 14. března 2013, kyperské orgány sdělily, že společnost Cyprus Airways nebyla v době poskytnutí dotyčné podpory na vzdělávání podnikem v obtížích. Kyperské orgány se tudíž domnívají, že opatření bylo v souladu s vnitrostátním režimem podpory na vzdělávání založeným na obecném nařízení o blokových výjimkách, a je tudíž slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

59)

Na rozdíl od tvrzení uvedeného v souvislosti s oznámenými opatřeními (viz např. 68. bod odůvodnění) v podáních týkajících se režimu podpory na vzdělávání, a zejména v podání ze dne 14. března 2013, kyperské orgány sdělily, že společnost Cyprus Airways nebyla v době poskytnutí dotyčné podpory na vzdělávání podnikem v obtížích. Kyperské orgány se tudíž domnívají, že opatření bylo v souladu s vnitrostátním režimem podpory na vzdělávání založeným na obecném nařízení o blokových výjimkách, a je tudíž slučitelné s vnitřním trhem.

3.3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

3.3.1.   První formální vyšetřovací řízení

| 60) | V rozhodnutí ze dne 6. března 2013 (41.–46. bod odůvodnění) dospěla Komise k předběžnému závěru, že společnost Cyprus Airways lze považovat za podnik v obtížích ve smyslu sdělení Komise o pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004“) (15) nejméně od roku 2010. |
| --- | --- |

60)

V rozhodnutí ze dne 6. března 2013 (41.–46. bod odůvodnění) dospěla Komise k předběžnému závěru, že společnost Cyprus Airways lze považovat za podnik v obtížích ve smyslu sdělení Komise o pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004“) (15) nejméně od roku 2010.

| 61) | V tomto kontextu dospěla Komise k předběžnému závěru, že opatření č. 1, 2 a 3 představují státní podporu, a vyslovila pochybnosti ohledně jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. Zdálo se, že dotyčná opatření nejsou v souladu s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 kvůli neexistenci plánu restrukturalizace pro navýšení kapitálu a formě podpory na záchranu, která patrně zahrnovala i část kapitálové injekce. Komise vyslovila rovněž pochybnosti v souvislosti se zásadou „jednou a dost“, podle níž může podnik obdržet podporu na záchranu a/nebo restrukturalizaci pouze jednou za deset let. Komise zejména pochybovala, zda důvody, které předložily kyperské orgány, představují mimořádné a nepředvídatelné okolnosti, jež umožňují poskytnutí další podpory na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

61)

V tomto kontextu dospěla Komise k předběžnému závěru, že opatření č. 1, 2 a 3 představují státní podporu, a vyslovila pochybnosti ohledně jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. Zdálo se, že dotyčná opatření nejsou v souladu s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 kvůli neexistenci plánu restrukturalizace pro navýšení kapitálu a formě podpory na záchranu, která patrně zahrnovala i část kapitálové injekce. Komise vyslovila rovněž pochybnosti v souvislosti se zásadou „jednou a dost“, podle níž může podnik obdržet podporu na záchranu a/nebo restrukturalizaci pouze jednou za deset let. Komise zejména pochybovala, zda důvody, které předložily kyperské orgány, představují mimořádné a nepředvídatelné okolnosti, jež umožňují poskytnutí další podpory na restrukturalizaci.

3.3.2.   Druhé formální vyšetřovací řízení

| 62) | V rozhodnutí ze dne 4. února 2014 zopakovala Komise svůj předběžný závěr, že společnost Cyprus Airways lze považovat za podnik v obtížích od roku 2010. Komise tudíž vyvodila předběžný závěr, že opatření č. 4 (které zahrnovalo rovněž opatření č. 1 a 2) a 5 představují státní podporu, a vyslovila pochybnosti ohledně jejich slučitelnosti s vnitřním trhem, jelikož se nezdálo, že by tato opatření byla v souladu s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 (opatření č. 1, 2 a 4) a obecným nařízením o blokových výjimkách (opatření č. 5). |
| --- | --- |

62)

V rozhodnutí ze dne 4. února 2014 zopakovala Komise svůj předběžný závěr, že společnost Cyprus Airways lze považovat za podnik v obtížích od roku 2010. Komise tudíž vyvodila předběžný závěr, že opatření č. 4 (které zahrnovalo rovněž opatření č. 1 a 2) a 5 představují státní podporu, a vyslovila pochybnosti ohledně jejich slučitelnosti s vnitřním trhem, jelikož se nezdálo, že by tato opatření byla v souladu s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 (opatření č. 1, 2 a 4) a obecným nařízením o blokových výjimkách (opatření č. 5).

| 63) | Komise vyslovila zejména pochybnosti, zda se plán restrukturalizace zakládal na obezřetných předpokladech a zda povede k obnovení životaschopnosti společnosti v přiměřené lhůtě v souladu s příslušnou rozhodovací praxí. Komise nepokládala také za dostatečnou výši vlastního příspěvku společnosti a pochybovala, zda se navrhovaná kompenzační opatření skutečně týkají tras, které nejsou ztrátové. |
| --- | --- |

63)

Komise vyslovila zejména pochybnosti, zda se plán restrukturalizace zakládal na obezřetných předpokladech a zda povede k obnovení životaschopnosti společnosti v přiměřené lhůtě v souladu s příslušnou rozhodovací praxí. Komise nepokládala také za dostatečnou výši vlastního příspěvku společnosti a pochybovala, zda se navrhovaná kompenzační opatření skutečně týkají tras, které nejsou ztrátové.

| 64) | Komise zopakovala rovněž své pochybnosti ohledně okolností odůvodňujících výjimku ze zásady „jednou a dost“. Komise podotkla, že společnost Cyprus Airways rozšířila mezi rokem 2011 a 2013 vnitrostátní lety v Řecku, a vědomě tudíž zvýšila svou expozici na řeckém trhu. Za mimořádné okolnosti nebylo možno považovat ani zákaz přeletu kyperských letadel nad Tureckem a provozování letiště na obsazeném území ostrova, jelikož tyto skutečnosti existovaly již dlouhou dobu. |
| --- | --- |

64)

Komise zopakovala rovněž své pochybnosti ohledně okolností odůvodňujících výjimku ze zásady „jednou a dost“. Komise podotkla, že společnost Cyprus Airways rozšířila mezi rokem 2011 a 2013 vnitrostátní lety v Řecku, a vědomě tudíž zvýšila svou expozici na řeckém trhu. Za mimořádné okolnosti nebylo možno považovat ani zákaz přeletu kyperských letadel nad Tureckem a provozování letiště na obsazeném území ostrova, jelikož tyto skutečnosti existovaly již dlouhou dobu.

| 65) | Komise každopádně uvedla, že částka poskytnutá jako podpora na vzdělávání měla být součástí podpory na restrukturalizaci společnosti Cyprus Airways, a měla být tudíž zohledněna v plánu restrukturalizace z roku 2013. |
| --- | --- |

65)

Komise každopádně uvedla, že částka poskytnutá jako podpora na vzdělávání měla být součástí podpory na restrukturalizaci společnosti Cyprus Airways, a měla být tudíž zohledněna v plánu restrukturalizace z roku 2013.

| 66) | V rozhodnutí ze dne 4. února 2014 nezaujala Komise stanovisko k možné krátkodobé půjčce ve výši 10 milionů EUR coby státní podpoře, jelikož její podmínky nebyly jasné. |
| --- | --- |

66)

V rozhodnutí ze dne 4. února 2014 nezaujala Komise stanovisko k možné krátkodobé půjčce ve výši 10 milionů EUR coby státní podpoře, jelikož její podmínky nebyly jasné.

4.   PŘIPOMÍNKY K FORMÁLNÍM VYŠETŘOVACÍM ŘÍZENÍM

4.1.   PŘIPOMÍNKY KYPRU

| 67) | Ačkoli se toto rozhodnutí vztahuje na tři samostatná řízení, Komise podotýká, že se předmět těchto řízení překrývá, jelikož se týkají stejného příjemce a některá opatření jsou táž. Komise proto považuje za vhodné připomínky Kypru k oběma formálním vyšetřovacím řízením shrnout. |
| --- | --- |

67)

Ačkoli se toto rozhodnutí vztahuje na tři samostatná řízení, Komise podotýká, že se předmět těchto řízení překrývá, jelikož se týkají stejného příjemce a některá opatření jsou táž. Komise proto považuje za vhodné připomínky Kypru k oběma formálním vyšetřovacím řízením shrnout.

| 68) | Ve svých připomínkách v rámci prvního formálního vyšetřovacího řízení kyperské orgány potvrdily, že společnost Cyprus Airways byla podnikem v obtížích od roku 2009. |
| --- | --- |

68)

Ve svých připomínkách v rámci prvního formálního vyšetřovacího řízení kyperské orgány potvrdily, že společnost Cyprus Airways byla podnikem v obtížích od roku 2009.

| 69) | Co se týká přispění státu k navýšení základního kapitálu v roce 2012, kyperské orgány nejprve tvrdily, že stát jednal jako obezřetný investor v tržním hospodářství, který chránil hodnotu své investice a zamezil negativnímu dopadu na ostatní komerční činnosti na Kypru, které souvisejí se společností Cyprus Airways. Neúčast ostatních akcionářů se přičítala obtížné situaci kyperského hospodářství v té době. Kyperské orgány však souhlasily s tím, aby byla účast státu na navýšení základního kapitálu v roce 2012 zahrnuta do oznámené podpory na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

69)

Co se týká přispění státu k navýšení základního kapitálu v roce 2012, kyperské orgány nejprve tvrdily, že stát jednal jako obezřetný investor v tržním hospodářství, který chránil hodnotu své investice a zamezil negativnímu dopadu na ostatní komerční činnosti na Kypru, které souvisejí se společností Cyprus Airways. Neúčast ostatních akcionářů se přičítala obtížné situaci kyperského hospodářství v té době. Kyperské orgány však souhlasily s tím, aby byla účast státu na navýšení základního kapitálu v roce 2012 zahrnuta do oznámené podpory na restrukturalizaci.

| 70) | Co se týče podpory na záchranu, kyperské orgány uvedly, že se jednalo o minimální hotovost, kterou společnost potřebovala do dokončení nového plánu restrukturalizace, který nahradí plán oživení. Kyperské orgány tvrdily, že úroková sazba ve výši 1,66 % (16) představovala sazbu pro zdravé podniky. Kyperské orgány poukázaly rovněž na sociální dopady úpadku společnosti Cyprus Airways bez podpory na záchranu a na význam společnosti pro dopravní spojení ostrova. |
| --- | --- |

70)

Co se týče podpory na záchranu, kyperské orgány uvedly, že se jednalo o minimální hotovost, kterou společnost potřebovala do dokončení nového plánu restrukturalizace, který nahradí plán oživení. Kyperské orgány tvrdily, že úroková sazba ve výši 1,66 % (16) představovala sazbu pro zdravé podniky. Kyperské orgány poukázaly rovněž na sociální dopady úpadku společnosti Cyprus Airways bez podpory na záchranu a na význam společnosti pro dopravní spojení ostrova.

| 71) | Co se týká kompenzace ex gratia, kyperské orgány tvrdily, že společnost Cyprus Airways neměla povinnost vyplatit propuštěným pracovníkům takovouto kompenzaci. Pokud by tudíž stát poskytl kompenzaci ex gratia, společnost Cyprus Airway by to nijak nezvýhodnilo, jelikož by jí to nezbavilo povinnosti uhradit splatnou smluvní platbu. |
| --- | --- |

71)

Co se týká kompenzace ex gratia, kyperské orgány tvrdily, že společnost Cyprus Airways neměla povinnost vyplatit propuštěným pracovníkům takovouto kompenzaci. Pokud by tudíž stát poskytl kompenzaci ex gratia, společnost Cyprus Airway by to nijak nezvýhodnilo, jelikož by jí to nezbavilo povinnosti uhradit splatnou smluvní platbu.

| 72) | Co se týká doby trvání restrukturalizace, kyperské orgány odkázaly na pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, v nichž se vyžaduje, aby bylo období restrukturalizace „co nejkratší“, a poukázaly na případy, kdy Komise schválila období restrukturalizace delší než pět let (17). Kyperské orgány rovněž uvedly, že období do prosince 2012 bylo v zásadě „ztracené“ kvůli změně představenstva, přípravě a neprovedení plánu oživení a zhoršující se finanční situaci společnosti, jež neumožnila provést původní plán, tj. navýšení kapitálu za rovnocenných podmínek bez státní podpory a půjčky k záchraně společnosti. |
| --- | --- |

72)

Co se týká doby trvání restrukturalizace, kyperské orgány odkázaly na pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, v nichž se vyžaduje, aby bylo období restrukturalizace „co nejkratší“, a poukázaly na případy, kdy Komise schválila období restrukturalizace delší než pět let (17). Kyperské orgány rovněž uvedly, že období do prosince 2012 bylo v zásadě „ztracené“ kvůli změně představenstva, přípravě a neprovedení plánu oživení a zhoršující se finanční situaci společnosti, jež neumožnila provést původní plán, tj. navýšení kapitálu za rovnocenných podmínek bez státní podpory a půjčky k záchraně společnosti.

| 73) | Pokud jde o plán restrukturalizace z roku 2013, kyperské orgány trvaly na svém názoru, že umožní obnovení životaschopnosti společnosti, a to navzdory rizikům souvisejícím s větší konkurencí a možným úbytkem cestujících kvůli zrušení občerstvení v ekonomické třídě. Kyperské orgány rovněž tvrdily, že plán vychází z obezřetných předpokladů, pokud jde o finanční situaci společnosti, efektivnost ponechané sítě, kolísání cen pohonných hmot a pohyb směnného kurzu EUR/USD. Kyperské orgány taktéž uvedly, že plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal střednědobé až dlouhodobé iniciativy v oblasti výnosů, které nebyly ve výpočtech v plánu restrukturalizace z roku 2013 zahrnuty, jako je možné zavedení metod přímého marketingu a prodeje. |
| --- | --- |

73)

Pokud jde o plán restrukturalizace z roku 2013, kyperské orgány trvaly na svém názoru, že umožní obnovení životaschopnosti společnosti, a to navzdory rizikům souvisejícím s větší konkurencí a možným úbytkem cestujících kvůli zrušení občerstvení v ekonomické třídě. Kyperské orgány rovněž tvrdily, že plán vychází z obezřetných předpokladů, pokud jde o finanční situaci společnosti, efektivnost ponechané sítě, kolísání cen pohonných hmot a pohyb směnného kurzu EUR/USD. Kyperské orgány taktéž uvedly, že plán restrukturalizace z roku 2013 předpokládal střednědobé až dlouhodobé iniciativy v oblasti výnosů, které nebyly ve výpočtech v plánu restrukturalizace z roku 2013 zahrnuty, jako je možné zavedení metod přímého marketingu a prodeje.

| 74) | S ohledem na ztrátové trasy, které měly být podle plánu restrukturalizace z roku 2013 zachovány, kyperské orgány tvrdily, že všechny tyto trasy vykazují kladný hrubý příspěvek (tj. příspěvek pokrývající přinejmenším variabilní náklady) a že společnost musela zachovat kritickou velikost sítě, aby přilákala cestující. |
| --- | --- |

74)

S ohledem na ztrátové trasy, které měly být podle plánu restrukturalizace z roku 2013 zachovány, kyperské orgány tvrdily, že všechny tyto trasy vykazují kladný hrubý příspěvek (tj. příspěvek pokrývající přinejmenším variabilní náklady) a že společnost musela zachovat kritickou velikost sítě, aby přilákala cestující.

| 75) | Kyperské orgány poukázaly rovněž na prvky plánu restrukturalizace z roku 2013, které se oproti očekáváním vyvíjely lépe, například úspěšné snížení výdajů na pozemní odbavení na letišti v Larnace. Kyperské orgány také uvedly, že vůči společnosti pozemního odbavení na letišti v Larnace neexistuje žádný nesplacený dluh. |
| --- | --- |

75)

Kyperské orgány poukázaly rovněž na prvky plánu restrukturalizace z roku 2013, které se oproti očekáváním vyvíjely lépe, například úspěšné snížení výdajů na pozemní odbavení na letišti v Larnace. Kyperské orgány také uvedly, že vůči společnosti pozemního odbavení na letišti v Larnace neexistuje žádný nesplacený dluh.

| 76) | Pokud jde o kompenzační opatření, kyperské orgány uvedly, že všechny trasy, u nichž se navrhuje zrušení nebo snížení kapacity, byly až na jednu (18) v roce 2012 na úrovni hrubého příspěvku ziskové, tj. pokrývaly variabilní náklady. Kyperské orgány předložily rovněž tabulku s údaji o počtu ASK pro jednotlivé trasy. |
| --- | --- |

76)

Pokud jde o kompenzační opatření, kyperské orgány uvedly, že všechny trasy, u nichž se navrhuje zrušení nebo snížení kapacity, byly až na jednu (18) v roce 2012 na úrovni hrubého příspěvku ziskové, tj. pokrývaly variabilní náklady. Kyperské orgány předložily rovněž tabulku s údaji o počtu ASK pro jednotlivé trasy.

| 77) | Pokud jde o otázku omezení podpory na minimum a otázku vlastního příspěvku, kyperské orgány oznámily dodatečná aktiva, která společnost Cyprus Airways zamýšlí prodat, aby zvýšila úroveň vlastního příspěvku, a to zbývající vlastní letadlo a dva motory. Mezitím byly prodány dva letištní časy na letišti LHR za celkovou cenu, která byla oproti předpokladům vyšší, což vlastní příspěvek dále zvýšilo na 41,8 % restrukturalizačních nákladů. |
| --- | --- |

77)

Pokud jde o otázku omezení podpory na minimum a otázku vlastního příspěvku, kyperské orgány oznámily dodatečná aktiva, která společnost Cyprus Airways zamýšlí prodat, aby zvýšila úroveň vlastního příspěvku, a to zbývající vlastní letadlo a dva motory. Mezitím byly prodány dva letištní časy na letišti LHR za celkovou cenu, která byla oproti předpokladům vyšší, což vlastní příspěvek dále zvýšilo na 41,8 % restrukturalizačních nákladů.

| 78) | Kyperské orgány potvrdily, že penzijní fond je součástí společnosti Cyprus Airways, jedná se však o samostatný právní subjekt, a že převod majetku v Aténách znamenal, že společnost Cyprus Airways nad ním již nemá kontrolu. Kyperské orgány trvaly na tom, že převod majetku v Aténách na penzijní fond představoval skutečný vlastní příspěvek, který snížil restrukturalizační náklady vyplývající z pokrytí jeho schodku. |
| --- | --- |

78)

Kyperské orgány potvrdily, že penzijní fond je součástí společnosti Cyprus Airways, jedná se však o samostatný právní subjekt, a že převod majetku v Aténách znamenal, že společnost Cyprus Airways nad ním již nemá kontrolu. Kyperské orgány trvaly na tom, že převod majetku v Aténách na penzijní fond představoval skutečný vlastní příspěvek, který snížil restrukturalizační náklady vyplývající z pokrytí jeho schodku.

| 79) | Kyperské orgány rovněž vysvětlily, že podpora na restrukturalizaci v rámci opatření č. 4 bude upravena podle dosaženého vlastního příspěvku, takže součet obou částek bude pokrývat pouze restrukturalizační náklady. Zvýšení výnosů prostřednictvím vlastního příspěvku bude tudíž znamenat nižší podporu na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

79)

Kyperské orgány rovněž vysvětlily, že podpora na restrukturalizaci v rámci opatření č. 4 bude upravena podle dosaženého vlastního příspěvku, takže součet obou částek bude pokrývat pouze restrukturalizační náklady. Zvýšení výnosů prostřednictvím vlastního příspěvku bude tudíž znamenat nižší podporu na restrukturalizaci.

| 80) | Konečný navrhovaný vlastní příspěvek tudíž činil:

  Tabulka 5


  Aktualizovaný navrhovaný vlastní příspěvek po připomínkách Kypru | Částka (v mil. EUR) | Realizace – ocenění |
| --- | --- | --- | --- |
| Prodej dvou letounů Airbus A319 | 22,1 | Uzavřeno v dubnu 2012 |
| Prodej večerního letištního času na letišti LHR | 6,3 | Dohoda o převodu uzavřena v březnu 2014 |
| Prodej ranního letištního času na letišti LHR | 22,8 | Dohoda o převodu uzavřena v červnu 2014 |
| Prodej náhradních dílů | 3,5 | Žádné ocenění odborníkem – odhad:
  2,0 miliony EUR v roce 2013
  1,1 milionu EUR v roce 2014
  0,4 milionu EUR v roce 2015
  Uskutečněno podle důkazů, které předložily kyperské orgány: 0,86 milionu EUR |
| Prodej majetku v Nikósii | 3,1 | Uzavřeno dne 6. srpna 2013 |
| Převod majetku v Aténách na penzijní fond | 0,76 | Doloženo oceněním ze strany odborníka – dohoda o převodu uzavřena v srpnu 2013 |
| Prodej jednoho letounu Airbus A320 | 2,5 | Žádné ocenění odborníkem – prodej se dosud neuskutečnil |
| Prodej dvou motorů | 0,51 | Uzavřeno dne 28. dubna 2014 |
| Celkový navrhovaný vlastní příspěvek | 61,57 | |

80)

Konečný navrhovaný vlastní příspěvek tudíž činil:

Tabulka 5

Aktualizovaný navrhovaný vlastní příspěvek po připomínkách Kypru

Částka (v mil. EUR)

Realizace – ocenění

Prodej dvou letounů Airbus A319

22,1

Uzavřeno v dubnu 2012

Prodej večerního letištního času na letišti LHR

6,3

Dohoda o převodu uzavřena v březnu 2014

Prodej ranního letištního času na letišti LHR

22,8

Dohoda o převodu uzavřena v červnu 2014

Prodej náhradních dílů

3,5

Žádné ocenění odborníkem – odhad:

2,0 miliony EUR v roce 2013

1,1 milionu EUR v roce 2014

0,4 milionu EUR v roce 2015

Uskutečněno podle důkazů, které předložily kyperské orgány: 0,86 milionu EUR

Prodej majetku v Nikósii

3,1

Uzavřeno dne 6. srpna 2013

Převod majetku v Aténách na penzijní fond

0,76

Doloženo oceněním ze strany odborníka – dohoda o převodu uzavřena v srpnu 2013

Prodej jednoho letounu Airbus A320

2,5

Žádné ocenění odborníkem – prodej se dosud neuskutečnil

Prodej dvou motorů

0,51

Uzavřeno dne 28. dubna 2014

Celkový navrhovaný vlastní příspěvek

61,57

| 81) | Kyperské orgány připustily, že předpokládaný vlastní příspěvek ve výši 41,8 % je nižší než výše požadovaná v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 (u velkých podniků 50 % restrukturalizačních nákladů). Kyperské orgány však tvrdily, že se v případě společnosti Cyprus Airways jednalo o zvlášť závažné problémy, které údajně odůvodňují nižší vlastní příspěvek, zejména vzhledem k hospodářské a finanční situaci země a zákazu přeletu nad Tureckem. Kyperské orgány poukázaly rovněž na významné snížení kapacity. |
| --- | --- |

81)

Kyperské orgány připustily, že předpokládaný vlastní příspěvek ve výši 41,8 % je nižší než výše požadovaná v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 (u velkých podniků 50 % restrukturalizačních nákladů). Kyperské orgány však tvrdily, že se v případě společnosti Cyprus Airways jednalo o zvlášť závažné problémy, které údajně odůvodňují nižší vlastní příspěvek, zejména vzhledem k hospodářské a finanční situaci země a zákazu přeletu nad Tureckem. Kyperské orgány poukázaly rovněž na významné snížení kapacity.

| 82) | Co se týká zásady „jednou a dost“, kyperské orgány v různých podáních zopakovaly svá tvrzení ohledně dopadu finanční krize na Řecko a Kypr, zákazu přeletu kyperských letadel nad Tureckem, provozování „nelegálního“ letiště v obsazené severní části Kypru, nestabilní politické situace na Blízkém východě a skutečnosti, že by poskytnutí podpory na záchranu a/nebo restrukturalizaci nemělo představovat dostatečný důvod pro zákaz poskytnout témuž příjemci další takovouto podporu. |
| --- | --- |

82)

Co se týká zásady „jednou a dost“, kyperské orgány v různých podáních zopakovaly svá tvrzení ohledně dopadu finanční krize na Řecko a Kypr, zákazu přeletu kyperských letadel nad Tureckem, provozování „nelegálního“ letiště v obsazené severní části Kypru, nestabilní politické situace na Blízkém východě a skutečnosti, že by poskytnutí podpory na záchranu a/nebo restrukturalizaci nemělo představovat dostatečný důvod pro zákaz poskytnout témuž příjemci další takovouto podporu.

| 83) | Kyperské orgány tvrdily, že rozšíření vnitrostátních letů v Řecku mezi roky 2011–2013 ze strany společnosti Cyprus Airways bylo dokladem toho, že dopad krize bylo obtížné předvídat, a že některé trasy na Blízký východ představující „nikoli zanedbatelnou“ část výnosů společnosti zaznamenaly významný pokles počtu cestujících, například 94 % snížení počtu cestujících z Egypta. Příslušná varování ohledně nepříznivého dopadu hospodářské situace v Evropě a neklidu na Blízkém východě na společnost Cyprus Airways, která byla zmíněna již ve výročních zprávách společnosti za roky 2007, 2008 a 2009 a jež Komise zmiňovala v rozhodnutí ze dne 6. března 2013, se pokládala za „obecná tvrzení“. |
| --- | --- |

83)

Kyperské orgány tvrdily, že rozšíření vnitrostátních letů v Řecku mezi roky 2011–2013 ze strany společnosti Cyprus Airways bylo dokladem toho, že dopad krize bylo obtížné předvídat, a že některé trasy na Blízký východ představující „nikoli zanedbatelnou“ část výnosů společnosti zaznamenaly významný pokles počtu cestujících, například 94 % snížení počtu cestujících z Egypta. Příslušná varování ohledně nepříznivého dopadu hospodářské situace v Evropě a neklidu na Blízkém východě na společnost Cyprus Airways, která byla zmíněna již ve výročních zprávách společnosti za roky 2007, 2008 a 2009 a jež Komise zmiňovala v rozhodnutí ze dne 6. března 2013, se pokládala za „obecná tvrzení“.

| 84) | Kyperské orgány rovněž uvedly, že celkový počet cestujících na kyperském trhu byl v posledních letech poměrně stálý, většina cestujících však nyní pochází z Izraele a Ruska. Zákaz přeletu nad Tureckem znamenal, že společnost Cyprus Airways byla při provozování letů na ruský trh kvůli delší době letu znevýhodněna. Kyperské orgány předložily také důkazy, že ačkoli se počet cestujících na řeckém trhu od roku 2008 snížil jen nepatrně, průměrná tarifní cena letenek u letů v Řecku (včetně vnitrostátních letů) významně klesla. |
| --- | --- |

84)

Kyperské orgány rovněž uvedly, že celkový počet cestujících na kyperském trhu byl v posledních letech poměrně stálý, většina cestujících však nyní pochází z Izraele a Ruska. Zákaz přeletu nad Tureckem znamenal, že společnost Cyprus Airways byla při provozování letů na ruský trh kvůli delší době letu znevýhodněna. Kyperské orgány předložily také důkazy, že ačkoli se počet cestujících na řeckém trhu od roku 2008 snížil jen nepatrně, průměrná tarifní cena letenek u letů v Řecku (včetně vnitrostátních letů) významně klesla.

| 85) | Pokud jde o krátkodobou půjčku ve výši 10 milionů EUR, kyperské orgány uvedly, že podle předpokladů se prodej večerního letištního času na letišti LHR uskuteční za vyšší cenu, a proto nebude nutné půjčku poskytnout. |
| --- | --- |

85)

Pokud jde o krátkodobou půjčku ve výši 10 milionů EUR, kyperské orgány uvedly, že podle předpokladů se prodej večerního letištního času na letišti LHR uskuteční za vyšší cenu, a proto nebude nutné půjčku poskytnout.

| 86) | Kyperské orgány odůvodnily poskytnutí podpory na vzdělávání v období 2010–2011 tím, že společnost Cyprus Airways zaznamenala potíže teprve koncem roku 2011. To bylo v rozporu s jejich předchozími podáními (viz 68. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

86)

Kyperské orgány odůvodnily poskytnutí podpory na vzdělávání v období 2010–2011 tím, že společnost Cyprus Airways zaznamenala potíže teprve koncem roku 2011. To bylo v rozporu s jejich předchozími podáními (viz 68. bod odůvodnění).

4.2.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| 87) | Během dvou formálních vyšetřovacích řízení předložily připomínky společnost Air France Consulting, tři konkurenti (Ryanair, International Airlines Group a třetí konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost), odborové svazy společnosti Cyprus Airways (19) a příjemce. |
| --- | --- |

87)

Během dvou formálních vyšetřovacích řízení předložily připomínky společnost Air France Consulting, tři konkurenti (Ryanair, International Airlines Group a třetí konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost), odborové svazy společnosti Cyprus Airways (19) a příjemce.

| 88) | Společnost Air France Consulting, která vypracovala plán oživení, uvedla, že plán předpokládal oživení během jednoho roku a úplné finanční zotavení společnosti Cyprus Airways do dvou let a že potřebný kapitál bylo možno na rozdíl od hotovosti získat prostřednictvím finanční restrukturalizace. Společnost vyjádřila rovněž své přesvědčení o věrohodnosti plánu oživení a tvrdila, že plán vycházel z toho, že společnost Cyprus Airways rozvine z Atén činnost na mezinárodních evropských trasách. Společnost Air France Consulting dále uvedla, že rozhodnutí, která společnost Cyprus Airways přijala v roce 2013 (omezení leteckého parku na šest letadel, propuštění 490 zaměstnanců), by vedlo pouze k tomu, že by finanční situace společnosti byla ještě nestabilnější. |
| --- | --- |

88)

Společnost Air France Consulting, která vypracovala plán oživení, uvedla, že plán předpokládal oživení během jednoho roku a úplné finanční zotavení společnosti Cyprus Airways do dvou let a že potřebný kapitál bylo možno na rozdíl od hotovosti získat prostřednictvím finanční restrukturalizace. Společnost vyjádřila rovněž své přesvědčení o věrohodnosti plánu oživení a tvrdila, že plán vycházel z toho, že společnost Cyprus Airways rozvine z Atén činnost na mezinárodních evropských trasách. Společnost Air France Consulting dále uvedla, že rozhodnutí, která společnost Cyprus Airways přijala v roce 2013 (omezení leteckého parku na šest letadel, propuštění 490 zaměstnanců), by vedlo pouze k tomu, že by finanční situace společnosti byla ještě nestabilnější.

| 89) | Tři konkurenti nesouhlasili s tvrzeními kyperských orgánů ohledně významu společnosti Cyprus Airways pro infrastrukturu a rozvoj Kypru a prohlásili, že jsou ochotni rozšířit trasy na Kypr/z Kypru. |
| --- | --- |

89)

Tři konkurenti nesouhlasili s tvrzeními kyperských orgánů ohledně významu společnosti Cyprus Airways pro infrastrukturu a rozvoj Kypru a prohlásili, že jsou ochotni rozšířit trasy na Kypr/z Kypru.

| 90) | Co se týká existence podpory a její slučitelnosti, konkurenti souhlasili s Komisí, že účast státu na navýšení základního kapitálu společnosti nebyla v souladu s jednáním investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

90)

Co se týká existence podpory a její slučitelnosti, konkurenti souhlasili s Komisí, že účast státu na navýšení základního kapitálu společnosti nebyla v souladu s jednáním investora v tržním hospodářství.

| 91) | Konkurenti zpochybnili rovněž obnovení životaschopnosti společnosti, vyslovili pochybnosti ohledně efektivnosti ponechané sítě a leteckého parku a ohledně toho, zda předpoklady plánu a očekávaná ziskovost byly realistické, zejména co se týká úspor pohonných hmot a dodatečných výnosů plynoucích ze zvýšení tarifních cen letenek. Konkurenti poukázali také na vyšší rizika související s konkurencí na ziskových trasách, které má společnost Cyprus Airways podle předpokladů zachovat, mimo trasy do Tel Avivu a Moskvy. |
| --- | --- |

91)

Konkurenti zpochybnili rovněž obnovení životaschopnosti společnosti, vyslovili pochybnosti ohledně efektivnosti ponechané sítě a leteckého parku a ohledně toho, zda předpoklady plánu a očekávaná ziskovost byly realistické, zejména co se týká úspor pohonných hmot a dodatečných výnosů plynoucích ze zvýšení tarifních cen letenek. Konkurenti poukázali také na vyšší rizika související s konkurencí na ziskových trasách, které má společnost Cyprus Airways podle předpokladů zachovat, mimo trasy do Tel Avivu a Moskvy.

| 92) | Konkurenti pochybovali rovněž o existenci skutečně mimořádných a nepředvídatelných okolností, které by odůvodňovaly výjimku ze zásady „jednou a dost“. Konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, se mimoto domníval, že ziskovost tras navrhovaných jako kompenzační opatření je nutno měřit na úrovni čistého zisku, tj. včetně všech přidělených fixních nákladů, a nikoli jen na úrovni hrubého příspěvku, tj. pouze se zahrnutím variabilních nákladů. |
| --- | --- |

92)

Konkurenti pochybovali rovněž o existenci skutečně mimořádných a nepředvídatelných okolností, které by odůvodňovaly výjimku ze zásady „jednou a dost“. Konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, se mimoto domníval, že ziskovost tras navrhovaných jako kompenzační opatření je nutno měřit na úrovni čistého zisku, tj. včetně všech přidělených fixních nákladů, a nikoli jen na úrovni hrubého příspěvku, tj. pouze se zahrnutím variabilních nákladů.

| 93) | Společnost Ryanair měla pochybnosti, zda může společnost vzhledem k odporu odborových svazů dosáhnout plánovaného snížení počtu zaměstnanců, a uvedla, že pokud by bylo zjištěno, že podpora na restrukturalizaci společnosti Cyprus Airways je slučitelná, mohlo by to být podmíněno tím, že společnost opustí trasy, které jsou neziskové tři roky po schválení. Společnost Ryanair rovněž uvedla, že ona sama a ostatní společnosti čelí stejným podmínkám, pokud jde o neklid na Blízkém východě a hospodářskou krizi v Řecku a na Kypru. Společnost Ryanair tvrdila, že navzdory tomu se ostatním společnostem podařilo přizpůsobit se a docílit v novém prostředí růstu, a jako příklad uvedla vlastní růst na řeckém a kyperském trhu v minulých letech. Ve svém podání ze dne 6. června 2014 společnost Ryanair odkázala na článek v tisku ze dne 19. května 2014, v němž se uvádí, že kyperská vláda přislíbila poskytnout propuštěným zaměstnancům společnosti Cyprus Airways částku ve výši 4 milionů EUR, a tvrdila, že to představuje další státní podporu pro společnost Cyprus Airways. |
| --- | --- |

93)

Společnost Ryanair měla pochybnosti, zda může společnost vzhledem k odporu odborových svazů dosáhnout plánovaného snížení počtu zaměstnanců, a uvedla, že pokud by bylo zjištěno, že podpora na restrukturalizaci společnosti Cyprus Airways je slučitelná, mohlo by to být podmíněno tím, že společnost opustí trasy, které jsou neziskové tři roky po schválení. Společnost Ryanair rovněž uvedla, že ona sama a ostatní společnosti čelí stejným podmínkám, pokud jde o neklid na Blízkém východě a hospodářskou krizi v Řecku a na Kypru. Společnost Ryanair tvrdila, že navzdory tomu se ostatním společnostem podařilo přizpůsobit se a docílit v novém prostředí růstu, a jako příklad uvedla vlastní růst na řeckém a kyperském trhu v minulých letech. Ve svém podání ze dne 6. června 2014 společnost Ryanair odkázala na článek v tisku ze dne 19. května 2014, v němž se uvádí, že kyperská vláda přislíbila poskytnout propuštěným zaměstnancům společnosti Cyprus Airways částku ve výši 4 milionů EUR, a tvrdila, že to představuje další státní podporu pro společnost Cyprus Airways.

| 94) | Společnost Cyprus Airways a její odborové svazy podpořily tvrzení kyperských orgánů a zopakovaly své přesvědčení ohledně životaschopnosti společnosti a jejího významu pro hospodářství a dopravní spojení Kypru. |
| --- | --- |

94)

Společnost Cyprus Airways a její odborové svazy podpořily tvrzení kyperských orgánů a zopakovaly své přesvědčení ohledně životaschopnosti společnosti a jejího významu pro hospodářství a dopravní spojení Kypru.

4.3.   VYJÁDŘENÍ KYPRU K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| 95) | Kyperské orgány považovaly za nutné vyjádřit se k plánu oživení a připomínkám společnosti Air France Consulting, a to vzhledem k existenci aktualizovaného plánu restrukturalizace. Kyperské orgány opětovně poukázaly na význam společnosti Cyprus Airways pro hospodářství a dopravní spojení ostrova a trvaly na tom, že neklid na Blízkém východě představoval mimořádnou a nepředvídatelnou situaci, která měla dopad na společnost Cyprus Airways. Kyperské orgány pochybovaly, že by konkurenti mohli vyřešit nedostatečné dopravní spojení v případě úpadku společnosti Cyprus Airways, a to vzhledem k sezónní povaze trhu. |
| --- | --- |

95)

Kyperské orgány považovaly za nutné vyjádřit se k plánu oživení a připomínkám společnosti Air France Consulting, a to vzhledem k existenci aktualizovaného plánu restrukturalizace. Kyperské orgány opětovně poukázaly na význam společnosti Cyprus Airways pro hospodářství a dopravní spojení ostrova a trvaly na tom, že neklid na Blízkém východě představoval mimořádnou a nepředvídatelnou situaci, která měla dopad na společnost Cyprus Airways. Kyperské orgány pochybovaly, že by konkurenti mohli vyřešit nedostatečné dopravní spojení v případě úpadku společnosti Cyprus Airways, a to vzhledem k sezónní povaze trhu.

| 96) | Pokud jde o slučitelnost opatření s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, kyperské orgány trvaly na tom, že plán restrukturalizace z roku 2013 vychází z realistických předpokladů a nepodceňuje negativní dopady vyplývající z malého leteckého parku nebo potíží při provádění iniciativ v oblasti nákladů. |
| --- | --- |

96)

Pokud jde o slučitelnost opatření s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, kyperské orgány trvaly na tom, že plán restrukturalizace z roku 2013 vychází z realistických předpokladů a nepodceňuje negativní dopady vyplývající z malého leteckého parku nebo potíží při provádění iniciativ v oblasti nákladů.

| 97) | Kyperské orgány ve svém podání ze dne 9. září 2013 také uvedly, že propuštěným zaměstnancům nebudou poskytnuty žádné platby ex gratia. Ve svém podání ze dne 3. srpna 2014 kyperské orgány objasnily, že se vláda ze socioekonomických důvodů rozhodla poskytnout bývalým zaměstnancům společnosti Cyprus Airways, kteří již podali výpověď nebo byli propuštěni, přímou náhradu. Toto rozhodnutí bylo přijato a náhrady byly vyplaceny až poté, co došlo k odchodu nebo propuštění, nejednalo se tudíž o státní podporu pro společnost Cyprus Airways. Veškeré právní závazky společnosti Cyprus Airways vůči těmto zaměstnancům splnila v plném rozsahu samotná společnost. |
| --- | --- |

97)

Kyperské orgány ve svém podání ze dne 9. září 2013 také uvedly, že propuštěným zaměstnancům nebudou poskytnuty žádné platby ex gratia. Ve svém podání ze dne 3. srpna 2014 kyperské orgány objasnily, že se vláda ze socioekonomických důvodů rozhodla poskytnout bývalým zaměstnancům společnosti Cyprus Airways, kteří již podali výpověď nebo byli propuštěni, přímou náhradu. Toto rozhodnutí bylo přijato a náhrady byly vyplaceny až poté, co došlo k odchodu nebo propuštění, nejednalo se tudíž o státní podporu pro společnost Cyprus Airways. Veškeré právní závazky společnosti Cyprus Airways vůči těmto zaměstnancům splnila v plném rozsahu samotná společnost.

| 98) | Kyperské orgány se rovněž nedomnívaly, že by schválení podpory mělo být spojeno s nějakými podmínkami. |
| --- | --- |

98)

Kyperské orgány se rovněž nedomnívaly, že by schválení podpory mělo být spojeno s nějakými podmínkami.

5.   POSOUZENÍ

| 99) | V tomto rozhodnutí bude posouzeno, zda předmětná opatření představují státní podporu pro společnost Cyprus Airways ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a zda může být tato podpora slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

99)

V tomto rozhodnutí bude posouzeno, zda předmětná opatření představují státní podporu pro společnost Cyprus Airways ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a zda může být tato podpora slučitelná s vnitřním trhem.

| 100) | Komise bere na vědomí, že podpora poskytnutá prostřednictvím opatření č. 4, která byla oznámena společně s plánem restrukturalizace z roku 2013 v říjnu 2013, již zahrnuje podporu, jež byla poskytnuta prostřednictvím opatření č. 1 (a byla vyplacena jako předběžné platby v období od září do prosince 2012) a opatření č. 2 (podporu na záchranu, která byla oznámena v prosinci 2012 a částečně vyplacena v období od ledna do července 2013). Obě tato opatření byla provedena s cílem zajistit krátkodobé přežití společnosti, než bude vyhotoven komplexní plán restrukturalizace. Jelikož plán oživení z roku 2012 nebyl proveden, Komise považuje obě tato opatření za součást plánu restrukturalizace z roku 2013, a posoudí tudíž opatření č. 1 a 2 v míře, v jaké představují státní podporu, pouze v rámci opatření č. 4, tj. jako celkovou podporu na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

100)

Komise bere na vědomí, že podpora poskytnutá prostřednictvím opatření č. 4, která byla oznámena společně s plánem restrukturalizace z roku 2013 v říjnu 2013, již zahrnuje podporu, jež byla poskytnuta prostřednictvím opatření č. 1 (a byla vyplacena jako předběžné platby v období od září do prosince 2012) a opatření č. 2 (podporu na záchranu, která byla oznámena v prosinci 2012 a částečně vyplacena v období od ledna do července 2013). Obě tato opatření byla provedena s cílem zajistit krátkodobé přežití společnosti, než bude vyhotoven komplexní plán restrukturalizace. Jelikož plán oživení z roku 2012 nebyl proveden, Komise považuje obě tato opatření za součást plánu restrukturalizace z roku 2013, a posoudí tudíž opatření č. 1 a 2 v míře, v jaké představují státní podporu, pouze v rámci opatření č. 4, tj. jako celkovou podporu na restrukturalizaci.

5.1.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

| 101) | V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

101)

V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

5.1.1.   Opatření č. 1, 2 a 4

| 102) | V rozhodnutí ze dne 6. března 2013 dospěla Komise k předběžnému závěru, že opatření č. 1, tj. účast státu na navýšení základního kapitálu společnosti Cyprus Airways v roce 2012, představuje státní podporu. |
| --- | --- |

102)

V rozhodnutí ze dne 6. března 2013 dospěla Komise k předběžnému závěru, že opatření č. 1, tj. účast státu na navýšení základního kapitálu společnosti Cyprus Airways v roce 2012, představuje státní podporu.

| 103) | Opatření bylo provedeno ze státních prostředků a lze je přičíst státu. Opatření poskytlo společnosti Cyprus Airways selektivní výhodu, jelikož se Komise domnívala, že by soukromý investor společnosti Cyprus Airways za takovýchto podmínek vzhledem k vážným potížím společnosti, neexistenci vyhlídek na životaschopnost ke dni poskytnutí podpory a rovněž alternativě akcionářské půjčky zahrnující vhodné cenné papíry kapitál neposkytl. Prakticky žádný stávající soukromý akcionář společnosti Cyprus Airways se na navýšení kapitálu nepodílel, jelikož od soukromých akcionářů byla získána částka pouze ve výši 106 tisíc EUR (v porovnání s původně očekávanou částkou ve výši 13,67 milionu EUR). Podíl státu ve společnosti Cyprus Airways se tudíž zvýšil z 69 % na 93,67 %. Opatření proto nebylo v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství (20). |
| --- | --- |

103)

Opatření bylo provedeno ze státních prostředků a lze je přičíst státu. Opatření poskytlo společnosti Cyprus Airways selektivní výhodu, jelikož se Komise domnívala, že by soukromý investor společnosti Cyprus Airways za takovýchto podmínek vzhledem k vážným potížím společnosti, neexistenci vyhlídek na životaschopnost ke dni poskytnutí podpory a rovněž alternativě akcionářské půjčky zahrnující vhodné cenné papíry kapitál neposkytl. Prakticky žádný stávající soukromý akcionář společnosti Cyprus Airways se na navýšení kapitálu nepodílel, jelikož od soukromých akcionářů byla získána částka pouze ve výši 106 tisíc EUR (v porovnání s původně očekávanou částkou ve výši 13,67 milionu EUR). Podíl státu ve společnosti Cyprus Airways se tudíž zvýšil z 69 % na 93,67 %. Opatření proto nebylo v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství (20).

| 104) | Komise nesouhlasí se stanoviskem kyperských orgánů, že stát jednal jako investor v tržním hospodářství a chránil hodnotu své investice, jelikož navýšení kapitálu o 31,33 milionu EUR stejně k přežití společnosti nepostačovalo. To prokazuje skutečnost, že jen o několik měsíců později obdržela společnost v rámci opatření č. 2 (podpora na záchranu) další finanční prostředky na záchranu. Co se týká neúčasti ostatních investorů kvůli napjaté situaci v kyperském hospodářství v té době, Komise podotýká, že pokud by tato investice byla pro tržního investora přitažlivá, bylo by možno očekávat, že by o ni projevili zájem zahraniční investoři. |
| --- | --- |

104)

Komise nesouhlasí se stanoviskem kyperských orgánů, že stát jednal jako investor v tržním hospodářství a chránil hodnotu své investice, jelikož navýšení kapitálu o 31,33 milionu EUR stejně k přežití společnosti nepostačovalo. To prokazuje skutečnost, že jen o několik měsíců později obdržela společnost v rámci opatření č. 2 (podpora na záchranu) další finanční prostředky na záchranu. Co se týká neúčasti ostatních investorů kvůli napjaté situaci v kyperském hospodářství v té době, Komise podotýká, že pokud by tato investice byla pro tržního investora přitažlivá, bylo by možno očekávat, že by o ni projevili zájem zahraniční investoři.

| 105) | Komise každopádně bere na vědomí záměr kyperských orgánů zahrnout účast státu na navýšení základního kapitálu v roce 2012 do oznámené podpory na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

105)

Komise každopádně bere na vědomí záměr kyperských orgánů zahrnout účast státu na navýšení základního kapitálu v roce 2012 do oznámené podpory na restrukturalizaci.

| 106) | Opatření č. 1 tudíž společnosti Cyprus Airways umožnilo pokračovat v činnosti, jelikož nemusela čelit důsledkům, jež obvykle vyplývají ze špatných finančních výsledků. Jelikož společnost Cyprus Airways soutěží s ostatními leteckými společnostmi v EHP na liberalizovaném trhu letecké dopravy v EHP, mohlo opatření č. 1 narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

106)

Opatření č. 1 tudíž společnosti Cyprus Airways umožnilo pokračovat v činnosti, jelikož nemusela čelit důsledkům, jež obvykle vyplývají ze špatných finančních výsledků. Jelikož společnost Cyprus Airways soutěží s ostatními leteckými společnostmi v EHP na liberalizovaném trhu letecké dopravy v EHP, mohlo opatření č. 1 narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| 107) | Opatření č. 2 bylo oznámeno jako půjčka k záchraně společnosti poskytnutá ve formě státní půjčky s úrokem ve výši 1,76 %, která měla být splacena do 30. června 2013. Komise měla ve svém rozhodnutí ze dne 6. března 2013 za to, že by žádný obezřetný věřitel neposkytl podniku v potížích půjčku s takovouto úrokovou sazbou. Kyperské orgány mimoto neprokázaly, jak bude společnost Cyprus Airways schopna po šesti měsících půjčku splatit. Jelikož jsou splněna všechna ostatní kritéria podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy (jak je podrobněji objasněno v rozhodnutí ze dne 6. března 2013, na něž v tomto ohledu toto rozhodnutí odkazuje), představuje opatření č. 2 státní podporu. Kyperské orgány ve své odpovědi na rozhodnutí ze dne 6. března 2013 uznaly, že půjčka představuje podporu na záchranu. Komise bere na vědomí, že půjčka nebude splacena a byla kyperskými orgány oznámena v rámci podpory na restrukturalizaci (opatření č. 4). |
| --- | --- |

107)

Opatření č. 2 bylo oznámeno jako půjčka k záchraně společnosti poskytnutá ve formě státní půjčky s úrokem ve výši 1,76 %, která měla být splacena do 30. června 2013. Komise měla ve svém rozhodnutí ze dne 6. března 2013 za to, že by žádný obezřetný věřitel neposkytl podniku v potížích půjčku s takovouto úrokovou sazbou. Kyperské orgány mimoto neprokázaly, jak bude společnost Cyprus Airways schopna po šesti měsících půjčku splatit. Jelikož jsou splněna všechna ostatní kritéria podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy (jak je podrobněji objasněno v rozhodnutí ze dne 6. března 2013, na něž v tomto ohledu toto rozhodnutí odkazuje), představuje opatření č. 2 státní podporu. Kyperské orgány ve své odpovědi na rozhodnutí ze dne 6. března 2013 uznaly, že půjčka představuje podporu na záchranu. Komise bere na vědomí, že půjčka nebude splacena a byla kyperskými orgány oznámena v rámci podpory na restrukturalizaci (opatření č. 4).

| 108) | Opatření č. 4 bylo oznámeno jako podpora na restrukturalizaci. Všechny jeho prvky zahrnují státní prostředky a lze je přičíst státu, a to ve formě kapitálové injekce, přeměny dluhu na vlastní kapitál nebo přímého uhrazení části schodku penzijního fondu. Opatření č. 4 poskytuje společnosti Cyprus Airways selektivní výhodu, jelikož by investor v tržním hospodářství finanční prostředky společnosti v takovéto finanční situaci (s kumulovanými ztrátami ve výši 99,7 milionu EUR, nadměrným zadlužením a neexistujícím vlastním kapitálem) neposkytl. Z důvodů uvedených v 106. bodě odůvodnění proto opatření pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

108)

Opatření č. 4 bylo oznámeno jako podpora na restrukturalizaci. Všechny jeho prvky zahrnují státní prostředky a lze je přičíst státu, a to ve formě kapitálové injekce, přeměny dluhu na vlastní kapitál nebo přímého uhrazení části schodku penzijního fondu. Opatření č. 4 poskytuje společnosti Cyprus Airways selektivní výhodu, jelikož by investor v tržním hospodářství finanční prostředky společnosti v takovéto finanční situaci (s kumulovanými ztrátami ve výši 99,7 milionu EUR, nadměrným zadlužením a neexistujícím vlastním kapitálem) neposkytl. Z důvodů uvedených v 106. bodě odůvodnění proto opatření pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší hospodářskou soutěž.

| 109) | Komise vyvozuje závěr, že opatření č. 4 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy ve prospěch společnosti Cyprus Airways. V souladu s oznámením činí podpora 102,9 milionu EUR. Komise bere na vědomí prohlášení kyperských orgánů, že případné poskytnutí krátkodobé půjčky ve výši 10 milionů EUR nebude nutné, a půjčka není tudíž zahrnuta do celkové podpory na restrukturalizaci. Co se týká data poskytnutí podpory, Komise bere na vědomí, že opatření č. 4 bylo provedeno ve formě tranší. |
| --- | --- |

109)

Komise vyvozuje závěr, že opatření č. 4 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy ve prospěch společnosti Cyprus Airways. V souladu s oznámením činí podpora 102,9 milionu EUR. Komise bere na vědomí prohlášení kyperských orgánů, že případné poskytnutí krátkodobé půjčky ve výši 10 milionů EUR nebude nutné, a půjčka není tudíž zahrnuta do celkové podpory na restrukturalizaci. Co se týká data poskytnutí podpory, Komise bere na vědomí, že opatření č. 4 bylo provedeno ve formě tranší.

| 110) | Tranše a) ve výši 31,33 milionu EUR (účast státu na navýšení základního kapitálu v roce 2012) byla provedena následovně:

  Tabulka 6


  Data poskytnutí příspěvku státu na navýšení základního kapitálu v roce 2012







  Částka (v mil. EUR) | Datum poskytnutí |
| --- | --- | --- |
| 3,0 | 12. září 2012 |
| 3,0 | 20. září 2012 |
| 5,0 | 26. září 2012 |
| 4,0 | 11. října 2012 |
| 16,33 | 28. prosince 2012 |
| Celkem: 31,33 | |

110)

Tranše a) ve výši 31,33 milionu EUR (účast státu na navýšení základního kapitálu v roce 2012) byla provedena následovně:

Tabulka 6

Data poskytnutí příspěvku státu na navýšení základního kapitálu v roce 2012

Částka (v mil. EUR)

Datum poskytnutí

3,0

12. září 2012

3,0

20. září 2012

5,0

26. září 2012

4,0

11. října 2012

16,33

28. prosince 2012

Celkem: 31,33

| 111) | Tranše b) ve výši 34,5 milionu EUR (půjčka k záchraně společnosti) byla provedena následovně:

  Tabulka 7


  Data poskytnutí státní půjčky k záchraně společnosti v roce 2013







  Částka (v mil. EUR) | Datum poskytnutí |
| --- | --- | --- |
| 3,0 | 22. ledna 2013 |
| 5,0 | 29. ledna 2013 |
| 3,5 | 28. února 2013 |
| 10,0 | 2. května 2013 |
| 13,0 | 26. července 2013 |
| Celkem: 34,5 | |

111)

Tranše b) ve výši 34,5 milionu EUR (půjčka k záchraně společnosti) byla provedena následovně:

Tabulka 7

Data poskytnutí státní půjčky k záchraně společnosti v roce 2013

Částka (v mil. EUR)

Datum poskytnutí

3,0

22. ledna 2013

5,0

29. ledna 2013

3,5

28. února 2013

10,0

2. května 2013

13,0

26. července 2013

Celkem: 34,5

| 112) | Pokud jde o ostatní tranše opatření č. 4, tj. c) uplatnění státní záruky a následnou přeměnu dluhu ve výši 28,5 milionu EUR na vlastní kapitál a d) pokrytí schodku penzijního fondu ve výši 8,6 milionu EUR, Komise nemá k dispozici žádné údaje, že tyto tranše již byly provedeny. |
| --- | --- |

112)

Pokud jde o ostatní tranše opatření č. 4, tj. c) uplatnění státní záruky a následnou přeměnu dluhu ve výši 28,5 milionu EUR na vlastní kapitál a d) pokrytí schodku penzijního fondu ve výši 8,6 milionu EUR, Komise nemá k dispozici žádné údaje, že tyto tranše již byly provedeny.

5.1.2.   Opatření č. 3

| 113) | Komise bere na vědomí vysvětlení, které kyperské orgány poskytly v září 2013, že propuštěným zaměstnancům nebyla ani nebude poskytnuta žádná kompenzace ex gratia. |
| --- | --- |

113)

Komise bere na vědomí vysvětlení, které kyperské orgány poskytly v září 2013, že propuštěným zaměstnancům nebyla ani nebude poskytnuta žádná kompenzace ex gratia.

| 114) | Téměř o rok později kyperské orgány ve svém podání ze srpna 2014 uvedly, že se v květnu/červnu 2014 kyperská vláda ze socioekonomických důvodů rozhodla poskytnout bývalým zaměstnancům společnosti Cyprus Airways, kteří již podali výpověď nebo byli propuštěni, přímou náhradu. Toto rozhodnutí bylo přijato a náhrady byly vyplaceny až poté, co došlo k odchodu nebo propuštění. Veškeré právní závazky společnosti Cyprus Airways vůči těmto zaměstnancům splnila v plném rozsahu samotná společnost. |
| --- | --- |

114)

Téměř o rok později kyperské orgány ve svém podání ze srpna 2014 uvedly, že se v květnu/červnu 2014 kyperská vláda ze socioekonomických důvodů rozhodla poskytnout bývalým zaměstnancům společnosti Cyprus Airways, kteří již podali výpověď nebo byli propuštěni, přímou náhradu. Toto rozhodnutí bylo přijato a náhrady byly vyplaceny až poté, co došlo k odchodu nebo propuštění. Veškeré právní závazky společnosti Cyprus Airways vůči těmto zaměstnancům splnila v plném rozsahu samotná společnost.

| 115) | Podle kyperských orgánů se odchody nebo propuštění zaměstnanců společnosti Cyprus Airways v rámci plánu restrukturalizace z roku 2013 uskutečnily, aniž by byla vyplacena dodatečná náhrada, kterou nabídla kyperská vláda. Kyperská vláda se následně rozhodla poskytnout bývalým zaměstnancům společnosti Cyprus Airways přímou náhradu. |
| --- | --- |

115)

Podle kyperských orgánů se odchody nebo propuštění zaměstnanců společnosti Cyprus Airways v rámci plánu restrukturalizace z roku 2013 uskutečnily, aniž by byla vyplacena dodatečná náhrada, kterou nabídla kyperská vláda. Kyperská vláda se následně rozhodla poskytnout bývalým zaměstnancům společnosti Cyprus Airways přímou náhradu.

| 116) | Zdá se proto, že od původního záměru kyperských orgánů poskytnout propuštěným zaměstnancům kompenzaci ex gratia bylo upuštěno, a Komise se tudíž domnívá, že není nutné vyvodit závěr ohledně hodnocení opatření č. 3 jakožto státní podpory. |
| --- | --- |

116)

Zdá se proto, že od původního záměru kyperských orgánů poskytnout propuštěným zaměstnancům kompenzaci ex gratia bylo upuštěno, a Komise se tudíž domnívá, že není nutné vyvodit závěr ohledně hodnocení opatření č. 3 jakožto státní podpory.

5.1.3.   Opatření č. 5

| 117) | Prostřednictvím režimu státní podpory, který povoloval vyplacení dotací ze státního rozpočtu vybraným společnostem pro účely vzdělávání, byla společnosti Cyprus Airways v roce 2010 a 2011 poskytnuta částka ve výši 2 69  317,94 EUR. Komise vyvozuje závěr, že opatření č. 5 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy ve prospěch společnosti Cyprus Airways. Toto hodnocení kyperské orgány nezpochybnily. |
| --- | --- |

117)

Prostřednictvím režimu státní podpory, který povoloval vyplacení dotací ze státního rozpočtu vybraným společnostem pro účely vzdělávání, byla společnosti Cyprus Airways v roce 2010 a 2011 poskytnuta částka ve výši 2 69  317,94 EUR. Komise vyvozuje závěr, že opatření č. 5 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy ve prospěch společnosti Cyprus Airways. Toto hodnocení kyperské orgány nezpochybnily.

| 118) | Podpora na vzdělávání byla společnosti Cyprus Airways v letech 2010 a 2011 poskytnuta na celkem 303 projektů v oblasti vzdělávání. Kyperské orgány však nepředložily rozpis dat poskytnutí podpory na jednotlivé projekty. |
| --- | --- |

118)

Podpora na vzdělávání byla společnosti Cyprus Airways v letech 2010 a 2011 poskytnuta na celkem 303 projektů v oblasti vzdělávání. Kyperské orgány však nepředložily rozpis dat poskytnutí podpory na jednotlivé projekty.

5.1.4.   Závěr ohledně existence státní podpory

| 119) | Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že není nutné posoudit, zda opatření č. 3 představuje státní podporu. Komise má za to, že opatření č. 1, 2, 4 a 5 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

119)

Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že není nutné posoudit, zda opatření č. 3 představuje státní podporu. Komise má za to, že opatření č. 1, 2, 4 a 5 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| 120) | Celková výše státní podpory obsažené v opatřeních č. 1, 2 a 4 činí 102,9 milionu EUR. První dvě tranše, tj. 65,83 milionu EUR, již byly poskytnuty v období od 12. září 2012 do 26. července 2013. |
| --- | --- |

120)

Celková výše státní podpory obsažené v opatřeních č. 1, 2 a 4 činí 102,9 milionu EUR. První dvě tranše, tj. 65,83 milionu EUR, již byly poskytnuty v období od 12. září 2012 do 26. července 2013.

| 121) | Státní podpora obsažená v opatření č. 5 činí 2 69  317,94 EUR a byla poskytnuta v období 2010–2011. |
| --- | --- |

121)

Státní podpora obsažená v opatření č. 5 činí 2 69  317,94 EUR a byla poskytnuta v období 2010–2011.

5.2.   PROTIPRÁVNÍ PODPORA

| 122) | Opatření č. 1, 2, a tudíž opatření č. 4 představují státní podporu, jež byla poskytnuta v rozporu s povinností týkající se oznámení a povinností zdržet se jednání, které jsou stanoveny v čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Totéž platí pro opatření č. 5. Každé z těchto opatření proto představuje protiprávní státní podporu. |
| --- | --- |

122)

Opatření č. 1, 2, a tudíž opatření č. 4 představují státní podporu, jež byla poskytnuta v rozporu s povinností týkající se oznámení a povinností zdržet se jednání, které jsou stanoveny v čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Totéž platí pro opatření č. 5. Každé z těchto opatření proto představuje protiprávní státní podporu.

5.3.   SLUČITELNOST PODPORY

| 123) | Jelikož některá opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je nutno jejich slučitelnost posoudit na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 uvedeného článku. Podle judikatury Soudního dvora je na členském státu, aby uvedl možné důvody slučitelnosti s vnitřním trhem a prokázal, že jsou splněny předpoklady pro tuto slučitelnost (21). |
| --- | --- |

123)

Jelikož některá opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je nutno jejich slučitelnost posoudit na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 uvedeného článku. Podle judikatury Soudního dvora je na členském státu, aby uvedl možné důvody slučitelnosti s vnitřním trhem a prokázal, že jsou splněny předpoklady pro tuto slučitelnost (21).

| 124) | Kyperské orgány původně zastávaly názor, že opatření č. 1 nezahrnuje státní podporu, a opatření č. 2 oznámily jako podporu na záchranu. Na základě prvního formálního vyšetřovacího řízení a pochybností Komise, které Komise vyslovila v jeho rámci, a rovněž předpokládaného nesplacení půjčky k záchraně společnosti na základě opatření č. 2 kyperské orgány následně tvrdily, že opatření č. 1, 2 a 4 jsou slučitelná jako podpora na restrukturalizaci podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. |
| --- | --- |

124)

Kyperské orgány původně zastávaly názor, že opatření č. 1 nezahrnuje státní podporu, a opatření č. 2 oznámily jako podporu na záchranu. Na základě prvního formálního vyšetřovacího řízení a pochybností Komise, které Komise vyslovila v jeho rámci, a rovněž předpokládaného nesplacení půjčky k záchraně společnosti na základě opatření č. 2 kyperské orgány následně tvrdily, že opatření č. 1, 2 a 4 jsou slučitelná jako podpora na restrukturalizaci podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.

| 125) | Dne 22. července 2013 oznámily kyperské orgány předběžně plán restrukturalizace a dne 23. října 2013 pak předložily aktualizovaný plán. Kyperské orgány posléze poskytly dodatečná vysvětlení. Hlavní předpoklady a myšlenky obsažené v plánu restrukturalizace z roku 2013 se však od jeho oznámení dne 23. října 2013 nezměnily. |
| --- | --- |

125)

Dne 22. července 2013 oznámily kyperské orgány předběžně plán restrukturalizace a dne 23. října 2013 pak předložily aktualizovaný plán. Kyperské orgány posléze poskytly dodatečná vysvětlení. Hlavní předpoklady a myšlenky obsažené v plánu restrukturalizace z roku 2013 se však od jeho oznámení dne 23. října 2013 nezměnily.

| 126) | Co se týká opatření č. 5, kyperské orgány uvedly, že se jedná o slučitelnou podporu na vzdělávání podle obecného nařízení o blokových výjimkách. Komise však zjistila, že podle podání kyperských orgánů byla společnost Cyprus Airways podnikem v obtížích od roku 2009. Podle čl. 1 odst. 6 písm. c) obecného nařízení o blokových výjimkách jsou podniky v obtížích z jeho oblasti působnosti vyloučeny. Společnost Cyprus Airways proto nebyla od roku 2009 způsobilá pro podporu na vzdělávání. |
| --- | --- |

126)

Co se týká opatření č. 5, kyperské orgány uvedly, že se jedná o slučitelnou podporu na vzdělávání podle obecného nařízení o blokových výjimkách. Komise však zjistila, že podle podání kyperských orgánů byla společnost Cyprus Airways podnikem v obtížích od roku 2009. Podle čl. 1 odst. 6 písm. c) obecného nařízení o blokových výjimkách jsou podniky v obtížích z jeho oblasti působnosti vyloučeny. Společnost Cyprus Airways proto nebyla od roku 2009 způsobilá pro podporu na vzdělávání.

| 127) | Podle bodu 20 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 mimoto „nemůže být podnik v obtížích považován za prostředek k prosazování jiných politických cílů, dokud není zajištěna jeho životaschopnost. Komise se proto domnívá, že podpora poskytovaná podnikům v obtížích může přispívat k rozvoji hospodářských činností, aniž by nepříznivě ovlivňovala obchod v takové míře, jež by byla v rozporu se zájmem Společenství, pouze pokud budou splněny podmínky uvedené v těchto pokynech.“ Komise proto může opatření č. 5 posoudit pouze jako podporu na restrukturalizaci, na kterou se vztahuje plán restrukturalizace z roku 2013. |
| --- | --- |

127)

Podle bodu 20 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 mimoto „nemůže být podnik v obtížích považován za prostředek k prosazování jiných politických cílů, dokud není zajištěna jeho životaschopnost. Komise se proto domnívá, že podpora poskytovaná podnikům v obtížích může přispívat k rozvoji hospodářských činností, aniž by nepříznivě ovlivňovala obchod v takové míře, jež by byla v rozporu se zájmem Společenství, pouze pokud budou splněny podmínky uvedené v těchto pokynech.“ Komise proto může opatření č. 5 posoudit pouze jako podporu na restrukturalizaci, na kterou se vztahuje plán restrukturalizace z roku 2013.

| 128) | Jelikož u opatření č. 1, 2, 4 a 5 existuje pouze jeden základ slučitelnosti, považuje Komise za vhodné posoudit všechna opatření společně. Za účelem tohoto posouzení bude Komise odkazovat zejména na body 31–77 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. |
| --- | --- |

128)

Jelikož u opatření č. 1, 2, 4 a 5 existuje pouze jeden základ slučitelnosti, považuje Komise za vhodné posoudit všechna opatření společně. Za účelem tohoto posouzení bude Komise odkazovat zejména na body 31–77 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.

5.3.1.   Způsobilost – podnik v obtížích

| 129) | V rozhodnutí ze dne 6. března 2013 (41.–46. bod odůvodnění) dospěla Komise k předběžnému závěru, že společnost Cyprus Airways byla podnikem v obtížích od roku 2010. Tento předběžný závěr byl zopakován v rozhodnutí ze dne 4. února 2014 (83. a 84. bod odůvodnění). Kyperské orgány následně připustily, že společnost Cyprus Airways byla podnikem v obtížích od roku 2009. |
| --- | --- |

129)

V rozhodnutí ze dne 6. března 2013 (41.–46. bod odůvodnění) dospěla Komise k předběžnému závěru, že společnost Cyprus Airways byla podnikem v obtížích od roku 2010. Tento předběžný závěr byl zopakován v rozhodnutí ze dne 4. února 2014 (83. a 84. bod odůvodnění). Kyperské orgány následně připustily, že společnost Cyprus Airways byla podnikem v obtížích od roku 2009.

| 130) | Podle informací z veřejně dostupných finančních zpráv byly klíčové finanční údaje společnosti Cyprus Airways od roku 2009 tyto:

  Tabulka 8


  Klíčové finanční údaje společnosti Cyprus Airways od roku 2008 do prvního pololetí roku 2012 (v mil. EUR) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 1. pol. roku 2012 (22) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| O brat | 311,4 | 247,5 | 236,3 | 212,8 | 71,3 |
| Hospodářský výsledek před zdaněním (EBT) | 2,1 | - 3,2 | - 2,9 | -  23,8 | -  34,2 |
| Zapsaný (základní) kapitál | 35,2 | 35,2 | 35,2 | 35,2 | 35,2 |
| Vlastní kapitál | 13,9 | 9,4 | 7,7 | -  15,9 | -  48,6 |

130)

Podle informací z veřejně dostupných finančních zpráv byly klíčové finanční údaje společnosti Cyprus Airways od roku 2009 tyto:

Tabulka 8

Klíčové finanční údaje společnosti Cyprus Airways od roku 2008 do prvního pololetí roku 2012 (v mil. EUR)

2008

2009

2010

2011

1. pol. roku 2012 (22)

O brat

311,4

247,5

236,3

212,8

71,3

Hospodářský výsledek před zdaněním (EBT)

2,1

- 3,2

- 2,9

-  23,8

-  34,2

Zapsaný (základní) kapitál

35,2

35,2

35,2

35,2

35,2

Vlastní kapitál

13,9

9,4

7,7

-  15,9

-  48,6

| 131) | V bodě 10 písm. a) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 je uvedeno, že v případě společnosti s omezeným ručením vlastníků se za podnik v obtížích považuje podnik, „kde došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců“. |
| --- | --- |

131)

V bodě 10 písm. a) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 je uvedeno, že v případě společnosti s omezeným ručením vlastníků se za podnik v obtížích považuje podnik, „kde došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců“.

| 132) | Podle bodu 11 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 lze podnik považovat za podnik v obtížích, pokud „jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv“. Podle judikatury Tribunálu platí, že „existenc[e] záporného vlastního kapitálu [...] může být [...] považován[a] za významný ukazatel finančních potíží podniku“
   (23). |
| --- | --- |

132)

Podle bodu 11 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 lze podnik považovat za podnik v obtížích, pokud „jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv“. Podle judikatury Tribunálu platí, že „existenc[e] záporného vlastního kapitálu [...] může být [...] považován[a] za významný ukazatel finančních potíží podniku“
   (23).

| 133) | Bod 10 písm. a) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 zohledňuje předpoklad, že společnost, která zaznamenala masivní ztrátu zapsaného (základního) kapitálu, nebude schopna zamezit ztrátě, která by ji v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. Komise se domnívá, že stejný předpoklad platí tím spíše v případě společnosti, která ztratila celý svůj zapsaný (základní) kapitál a její vlastní kapitál je záporný (24). |
| --- | --- |

133)

Bod 10 písm. a) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 zohledňuje předpoklad, že společnost, která zaznamenala masivní ztrátu zapsaného (základního) kapitálu, nebude schopna zamezit ztrátě, která by ji v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. Komise se domnívá, že stejný předpoklad platí tím spíše v případě společnosti, která ztratila celý svůj zapsaný (základní) kapitál a její vlastní kapitál je záporný (24).

| 134) | Jak bylo uvedeno v tabulce č. 8, společnost Cyprus Airways měla záporný vlastní kapitál od roku 2011. Vlastní kapitál se mimoto snižoval již v roce 2009 a 2010 a byl nižší než zapsaný (základní) kapitál. Co se týká bodu 11, tabulka č. 8 prokazuje, že společnost Cyprus Airways vykazovala klesající obrat a narůstající ztráty již od roku 2009. V roce 2009 se její obrat v porovnání s rokem 2008 snížil téměř o 21 % a společnost zaznamenala ztrátu (EBT) ve výši 3,2 milionu EUR. Tato tendence pokračovala i v dalších letech. |
| --- | --- |

134)

Jak bylo uvedeno v tabulce č. 8, společnost Cyprus Airways měla záporný vlastní kapitál od roku 2011. Vlastní kapitál se mimoto snižoval již v roce 2009 a 2010 a byl nižší než zapsaný (základní) kapitál. Co se týká bodu 11, tabulka č. 8 prokazuje, že společnost Cyprus Airways vykazovala klesající obrat a narůstající ztráty již od roku 2009. V roce 2009 se její obrat v porovnání s rokem 2008 snížil téměř o 21 % a společnost zaznamenala ztrátu (EBT) ve výši 3,2 milionu EUR. Tato tendence pokračovala i v dalších letech.

| 135) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím k podáním kyperských orgánů (viz 68. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že společnost Cyprus Airways byla podnikem v potížích od roku 2009, a to částečně v souladu s bodem 10 (zejména od roku 2011) a každopádně v souladu s bodem 11 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. |
| --- | --- |

135)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím k podáním kyperských orgánů (viz 68. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že společnost Cyprus Airways byla podnikem v potížích od roku 2009, a to částečně v souladu s bodem 10 (zejména od roku 2011) a každopádně v souladu s bodem 11 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.

| 136) | Podle bodu 33 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 „podnik musí odpovídat definici podniku v obtížích ve smyslu těchto pokynů“. Tato podmínka je proto splněna. |
| --- | --- |

136)

Podle bodu 33 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 „podnik musí odpovídat definici podniku v obtížích ve smyslu těchto pokynů“. Tato podmínka je proto splněna.

5.3.2.   Doba trvání plánu restrukturalizace z roku 2013 – obnovení dlouhodobé životaschopnosti

| 137) | Body 35–37 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 stanoví: „35. Plán restrukturalizace, jehož doba trvání musí být co nejkratší, musí v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů ohledně budoucích podmínek fungování podniku obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost. Podpora na restrukturalizaci musí být proto spojena s uskutečnitelným plánem restrukturalizace, k jehož provedení se dotčený členský stát zavazuje. Tento plán musí být se všemi souvisejícími podrobnostmi předložen Komisi a musí zejména zahrnovat průzkum trhu. Zlepšení životaschopnosti musí být především výsledkem interních opatření obsažených v plánu restrukturalizace; vnější faktory, jako jsou cenové výkyvy nebo změny poptávky, na něž podnik nemá velký vliv, mohou být vzaty v úvahu pouze, pokud jsou prognózy trhu obecně uznávány. Restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, které by ze strukturálního hlediska zůstaly i po restrukturalizaci ztrátové.“ |
| --- | --- |

137)

Body 35–37 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 stanoví: „35. Plán restrukturalizace, jehož doba trvání musí být co nejkratší, musí v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů ohledně budoucích podmínek fungování podniku obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost. Podpora na restrukturalizaci musí být proto spojena s uskutečnitelným plánem restrukturalizace, k jehož provedení se dotčený členský stát zavazuje. Tento plán musí být se všemi souvisejícími podrobnostmi předložen Komisi a musí zejména zahrnovat průzkum trhu. Zlepšení životaschopnosti musí být především výsledkem interních opatření obsažených v plánu restrukturalizace; vnější faktory, jako jsou cenové výkyvy nebo změny poptávky, na něž podnik nemá velký vliv, mohou být vzaty v úvahu pouze, pokud jsou prognózy trhu obecně uznávány. Restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, které by ze strukturálního hlediska zůstaly i po restrukturalizaci ztrátové.“

| 138) | „36. Plán restrukturalizace musí popsat okolnosti, které způsobily obtíže podniku, a poskytnout tak základ pro posouzení vhodnosti navrhovaných opatření. Musí kromě jiného zohledňovat současnou situaci a budoucí vyhlídky týkající se nabídky a poptávky na relevantním trhu s produktem, jakož i scénáře, které by mohly nastat v nejlepším či nejhorším případě, střední předpoklady a specifické přednosti a nedostatky podniku. Musí podniku umožňovat pokrok směrem k nové struktuře, která jí nabídne vyhlídky dlouhodobé životaschopnosti a umožní stát na vlastních nohou.“ |
| --- | --- |

138)

„36. Plán restrukturalizace musí popsat okolnosti, které způsobily obtíže podniku, a poskytnout tak základ pro posouzení vhodnosti navrhovaných opatření. Musí kromě jiného zohledňovat současnou situaci a budoucí vyhlídky týkající se nabídky a poptávky na relevantním trhu s produktem, jakož i scénáře, které by mohly nastat v nejlepším či nejhorším případě, střední předpoklady a specifické přednosti a nedostatky podniku. Musí podniku umožňovat pokrok směrem k nové struktuře, která jí nabídne vyhlídky dlouhodobé životaschopnosti a umožní stát na vlastních nohou.“

| 139) | „37. Plán musí počítat s přeměnou, která podniku po dokončení restrukturalizace umožní pokrýt všechny její náklady, včetně odpisových a finančních nákladů. Očekávaná kapitálová návratnost musí být dostatečná na to, aby restrukturalizovanému podniku umožnila konkurovat na trhu na základě jeho vlastních předností. Pokud obtíže podniku plynou z nedostatků v jeho systému řízení, je třeba provést vhodné úpravy.“ |
| --- | --- |

139)

„37. Plán musí počítat s přeměnou, která podniku po dokončení restrukturalizace umožní pokrýt všechny její náklady, včetně odpisových a finančních nákladů. Očekávaná kapitálová návratnost musí být dostatečná na to, aby restrukturalizovanému podniku umožnila konkurovat na trhu na základě jeho vlastních předností. Pokud obtíže podniku plynou z nedostatků v jeho systému řízení, je třeba provést vhodné úpravy.“

| 140) | Co se týká doby trvání, oznámený plán restrukturalizace zahrnuje období od prvního prodeje aktiva v rámci vlastního příspěvku společnosti na restrukturalizační náklady v dubnu 2012 do konce roku 2017 a předpokládá návrat společnosti Cyprus Airways k ziskovosti od účetního období 2014. Období restrukturalizace podle oznámení tudíž trvá pět let a šest měsíců. |
| --- | --- |

140)

Co se týká doby trvání, oznámený plán restrukturalizace zahrnuje období od prvního prodeje aktiva v rámci vlastního příspěvku společnosti na restrukturalizační náklady v dubnu 2012 do konce roku 2017 a předpokládá návrat společnosti Cyprus Airways k ziskovosti od účetního období 2014. Období restrukturalizace podle oznámení tudíž trvá pět let a šest měsíců.

| 141) | Komise podotýká, že to představuje delší období než období restrukturalizace, které Komise schválila u jiných leteckých společností a které obvykle činí pět let (25). |
| --- | --- |

141)

Komise podotýká, že to představuje delší období než období restrukturalizace, které Komise schválila u jiných leteckých společností a které obvykle činí pět let (25).

| 142) | Komise mimoto podotýká, že opatření č. 5 bylo prováděno v období 2010–2011. Jelikož opatření č. 5 bylo prováděno v době, kdy již společnost měla finanční potíže, nevztahuje se na ně obecné nařízení o blokových výjimkách. To znamená, že se jednalo o neslučitelnou podporu na vzdělávání, nebo by se opatření muselo pokládat za podporu na restrukturalizaci, jejíž slučitelnost je nutno posoudit v tomto kontextu. Podle posledně uvedeného scénáře by to znamenalo prodloužení období restrukturalizace na přibližně sedm let (a mělo by být rovněž součástí oznámeného plánu restrukturalizace). |
| --- | --- |

142)

Komise mimoto podotýká, že opatření č. 5 bylo prováděno v období 2010–2011. Jelikož opatření č. 5 bylo prováděno v době, kdy již společnost měla finanční potíže, nevztahuje se na ně obecné nařízení o blokových výjimkách. To znamená, že se jednalo o neslučitelnou podporu na vzdělávání, nebo by se opatření muselo pokládat za podporu na restrukturalizaci, jejíž slučitelnost je nutno posoudit v tomto kontextu. Podle posledně uvedeného scénáře by to znamenalo prodloužení období restrukturalizace na přibližně sedm let (a mělo by být rovněž součástí oznámeného plánu restrukturalizace).

| 143) | Komise může v odůvodněných případech schválit delší období restrukturalizace. V tomto případě však nebyly kyperské orgány s to odůvodnit, proč bude společnost Cyprus Airways na dokončení své restrukturalizace potřebovat více než pět let. Komise podotýká, že „ztracený“ čas popsaný kyperskými orgány v 72. bodě odůvodnění v důsledku průtahů ve vnitřním rozhodovacím procesu státu (26) byl pod kontrolou orgánů. Na rozdíl od jiných případů neuvádí plán restrukturalizace společnosti Cyprus Airways z roku 2013 žádná specifika, která Komise dříve uznala v rozhodnutích, na něž kyperské orgány odkázaly, a která by Komisi umožnila vyvodit závěr, že v daném případě lze delší období restrukturalizace přijmout. K těmto specifikům může patřit například velmi významné snížení kapacity nebo obzvláště nízký podíl na trhu (27). |
| --- | --- |

143)

Komise může v odůvodněných případech schválit delší období restrukturalizace. V tomto případě však nebyly kyperské orgány s to odůvodnit, proč bude společnost Cyprus Airways na dokončení své restrukturalizace potřebovat více než pět let. Komise podotýká, že „ztracený“ čas popsaný kyperskými orgány v 72. bodě odůvodnění v důsledku průtahů ve vnitřním rozhodovacím procesu státu (26) byl pod kontrolou orgánů. Na rozdíl od jiných případů neuvádí plán restrukturalizace společnosti Cyprus Airways z roku 2013 žádná specifika, která Komise dříve uznala v rozhodnutích, na něž kyperské orgány odkázaly, a která by Komisi umožnila vyvodit závěr, že v daném případě lze delší období restrukturalizace přijmout. K těmto specifikům může patřit například velmi významné snížení kapacity nebo obzvláště nízký podíl na trhu (27).

| 144) | Komise proto nesouhlasí s tím, že časový rámec v délce pěti let a šesti měsíců (a o to méně sedmi let) je v případě společnosti Cyprus Airways přiměřený. |
| --- | --- |

144)

Komise proto nesouhlasí s tím, že časový rámec v délce pěti let a šesti měsíců (a o to méně sedmi let) je v případě společnosti Cyprus Airways přiměřený.

| 145) | Co se týká obsahu plánu restrukturalizace z roku 2013, Komise podotýká, že se kyperské orgány nezabývaly dostatečně pochybnostmi, které byly uvedeny v rozhodnutí ze dne 4. února 2014. |
| --- | --- |

145)

Co se týká obsahu plánu restrukturalizace z roku 2013, Komise podotýká, že se kyperské orgány nezabývaly dostatečně pochybnostmi, které byly uvedeny v rozhodnutí ze dne 4. února 2014.

| 146) | Kyperské orgány zejména trvaly na tom, že plán zohledňuje efektivnost ponechané sítě a případné snížení poptávky ze strany cestujících a že neexistuje žádné riziko nepříznivého kolísání cen pohonných hmot a směnného kurzu EUR/USD vzhledem k nedávným výkyvům. Kyperské orgány trvaly rovněž na tom, že předpokládaná finanční situace společnosti je vzhledem k jejím špatným výsledkům v minulosti uspokojivá. Kyperské orgány poukázaly na prvky plánu restrukturalizace z roku 2013, které se vyvíjely oproti předpokladům lépe, například nové sjednání poplatků za pozemní odbavení na letišti v Larnace. |
| --- | --- |

146)

Kyperské orgány zejména trvaly na tom, že plán zohledňuje efektivnost ponechané sítě a případné snížení poptávky ze strany cestujících a že neexistuje žádné riziko nepříznivého kolísání cen pohonných hmot a směnného kurzu EUR/USD vzhledem k nedávným výkyvům. Kyperské orgány trvaly rovněž na tom, že předpokládaná finanční situace společnosti je vzhledem k jejím špatným výsledkům v minulosti uspokojivá. Kyperské orgány poukázaly na prvky plánu restrukturalizace z roku 2013, které se vyvíjely oproti předpokladům lépe, například nové sjednání poplatků za pozemní odbavení na letišti v Larnace.

| 147) | V rozhodnutí ze dne 4. února 2014 však Komise vyslovila pochybnosti, jelikož měla důvod se domnívat, že mnoho předpokladů plánu restrukturalizace z roku 2013 není dostatečně obezřetných, a to vzhledem ke svým zkušenostem s jinými plány restrukturalizace v odvětví letecké dopravy, k hospodářské soutěži na trhu a obecné zásadě, že věrohodný plán restrukturalizace musí brát v úvahu rovněž reálnou možnost nepříznivého vývoje. |
| --- | --- |

147)

V rozhodnutí ze dne 4. února 2014 však Komise vyslovila pochybnosti, jelikož měla důvod se domnívat, že mnoho předpokladů plánu restrukturalizace z roku 2013 není dostatečně obezřetných, a to vzhledem ke svým zkušenostem s jinými plány restrukturalizace v odvětví letecké dopravy, k hospodářské soutěži na trhu a obecné zásadě, že věrohodný plán restrukturalizace musí brát v úvahu rovněž reálnou možnost nepříznivého vývoje.

| 148) | Komise uvádí, že předpoklady, které společnost Cyprus Airways přijala, nejsou obecně uznávané ani doložené důkazy o vyhlídkách na trhu. Konkurenti ve skutečnosti tyto předpoklady zpochybnili, zejména co se týká možného tlaku konkurentů na předpokládaných ziskových trasách, úspor pohonných hmot a očekávaných výnosů ze zvýšení tarifních cen letenek. |
| --- | --- |

148)

Komise uvádí, že předpoklady, které společnost Cyprus Airways přijala, nejsou obecně uznávané ani doložené důkazy o vyhlídkách na trhu. Konkurenti ve skutečnosti tyto předpoklady zpochybnili, zejména co se týká možného tlaku konkurentů na předpokládaných ziskových trasách, úspor pohonných hmot a očekávaných výnosů ze zvýšení tarifních cen letenek.

| 149) | Komise podotýká, že základní scénář plánu restrukturalizace z roku 2013 předpokládá, že společnost bude mít kladný EBIT ve výši 0,4 milionu EUR již v roce 2014 a že v dalších letech se tento ukazatel dále zvýší. Komise však uvádí, že plán předpokládá, že během celého období restrukturalizace nebudou u pohledávek třetích osob nabíhat žádné úroky, ani nebudou žádné úroky hrazeny. Plán restrukturalizace z roku 2013 však pouze uvádí, že pohledávky třetích osob bude nutno restrukturalizovat, aniž by poskytoval podrobné údaje o tom, jak toho bude dosaženo. Obchodní a jiné závazky (kromě dluhu u Hellenic Bank) v rozvaze na období 2013–2018 mají podle předpokladů zůstat ve výši 27,9 milionu EUR. Výše pohledávek třetích osob je proto značná a v případě, že by nebylo dosaženo jejich restrukturalizace, mohlo by to mít vážné důsledky pro finanční výhledy. |
| --- | --- |

149)

Komise podotýká, že základní scénář plánu restrukturalizace z roku 2013 předpokládá, že společnost bude mít kladný EBIT ve výši 0,4 milionu EUR již v roce 2014 a že v dalších letech se tento ukazatel dále zvýší. Komise však uvádí, že plán předpokládá, že během celého období restrukturalizace nebudou u pohledávek třetích osob nabíhat žádné úroky, ani nebudou žádné úroky hrazeny. Plán restrukturalizace z roku 2013 však pouze uvádí, že pohledávky třetích osob bude nutno restrukturalizovat, aniž by poskytoval podrobné údaje o tom, jak toho bude dosaženo. Obchodní a jiné závazky (kromě dluhu u Hellenic Bank) v rozvaze na období 2013–2018 mají podle předpokladů zůstat ve výši 27,9 milionu EUR. Výše pohledávek třetích osob je proto značná a v případě, že by nebylo dosaženo jejich restrukturalizace, mohlo by to mít vážné důsledky pro finanční výhledy.

| 150) | Komise opakuje své tvrzení, které bylo uvedeno v rozhodnutí ze dne 4. února 2014, že na konci období restrukturalizace by společnost Cyprus Airways byla podnikem s nulovými kapitálovými rezervami a zápornými celkovými rezervami. Takovýto podnik nelze pokládat za životaschopný, jelikož ve skutečnosti neexistuje žádná bezpečnostní rezerva. |
| --- | --- |

150)

Komise opakuje své tvrzení, které bylo uvedeno v rozhodnutí ze dne 4. února 2014, že na konci období restrukturalizace by společnost Cyprus Airways byla podnikem s nulovými kapitálovými rezervami a zápornými celkovými rezervami. Takovýto podnik nelze pokládat za životaschopný, jelikož ve skutečnosti neexistuje žádná bezpečnostní rezerva.

| 151) | Komise dále podotýká, že se nezdá, že by opatření navrhovaná v plánu restrukturalizace z roku 2013 byla vhodná s ohledem na okolnosti, které vedly k potížím společnosti, jak bylo uvedeno v oznámení. Plán zejména předpokládá zachování tří neziskových tras do Řecka a dvou na Blízký východ, a to navzdory skutečnosti, že tyto dva trhy přispěly k potížím společnosti. Plán rovněž předpokládá zachování nejméně čtyř tras, na nichž společnost přímo soutěží s nízkonákladovými leteckými společnostmi, a zvýšení tarifních cen letenek. Plán rovněž zachovává nejméně jednu trasu, která je významně dotčena zákazem přeletu nad Tureckem. |
| --- | --- |

151)

Komise dále podotýká, že se nezdá, že by opatření navrhovaná v plánu restrukturalizace z roku 2013 byla vhodná s ohledem na okolnosti, které vedly k potížím společnosti, jak bylo uvedeno v oznámení. Plán zejména předpokládá zachování tří neziskových tras do Řecka a dvou na Blízký východ, a to navzdory skutečnosti, že tyto dva trhy přispěly k potížím společnosti. Plán rovněž předpokládá zachování nejméně čtyř tras, na nichž společnost přímo soutěží s nízkonákladovými leteckými společnostmi, a zvýšení tarifních cen letenek. Plán rovněž zachovává nejméně jednu trasu, která je významně dotčena zákazem přeletu nad Tureckem.

| 152) | Plán restrukturalizace z roku 2013 každopádně neobsahuje konkrétní hodnocení budoucích vyhlídek týkajících se nabídky a poptávky na relevantních trzích, kromě uznání rizika zachování konkurenčního tlaku na některých trasách. |
| --- | --- |

152)

Plán restrukturalizace z roku 2013 každopádně neobsahuje konkrétní hodnocení budoucích vyhlídek týkajících se nabídky a poptávky na relevantních trzích, kromě uznání rizika zachování konkurenčního tlaku na některých trasách.

| 153) | Komise rovněž uvádí, že pesimistický scénář nebere dostatečně v úvahu nedostatky společnosti a rizika existující na relevantních trzích, přičemž některá z nich byla určena v samotném plánu. K těmto nedostatkům a rizikům patří tlak vyvíjený konkurenty, odchylka od klíčových parametrů, na nichž jsou založeny finanční výhledy podle základního scénáře (např. průměrný jednotkový příjem na cestujícího (výnos), cena pohonných hmot, směnný kurz USD/EUR, pokles poptávky), a hospodářská situace na klíčových trzích. |
| --- | --- |

153)

Komise rovněž uvádí, že pesimistický scénář nebere dostatečně v úvahu nedostatky společnosti a rizika existující na relevantních trzích, přičemž některá z nich byla určena v samotném plánu. K těmto nedostatkům a rizikům patří tlak vyvíjený konkurenty, odchylka od klíčových parametrů, na nichž jsou založeny finanční výhledy podle základního scénáře (např. průměrný jednotkový příjem na cestujícího (výnos), cena pohonných hmot, směnný kurz USD/EUR, pokles poptávky), a hospodářská situace na klíčových trzích.

| 154) | Pesimistický scénář ve skutečnosti odráží pouze snížení výnosů o 1 % a předpokládaný kladný EBIT v roce 2016 a 2017 jen ve výši 0,3 milionu EUR. Pokud by se naplnilo některé z dalších rizik, jež plán restrukturalizace z roku 2013 připouští, jako je zvýšení ceny ropy o 1 % nebo 1 % změna směnného kurzu EUR/USD, postačovalo by to k eliminaci očekávaného zisku (viz 51. bod odůvodnění). Tato rizika dále zhoršuje skutečnost, že společnost Cyprus Airways nemá k dispozici potřebný kolaterál, aby se mohla zajistit proti riziku růstu cen pohonných hmot nebo pohybu směnného kurzu. Komise dále podotýká, že při vypracovávání pesimistického scénáře byly v dřívějších případech týkajících se leteckých společností obvykle zvažovány mnohem větší odchylky od parametrů v základním scénáři (28). Riziko významně vyšší hospodářské soutěže, zejména na trasách do Tel Avivu a Moskvy, což je čtvrtá a pátá nejdůležitější trasa společnosti Cyprus Airways, pokud jde o počet cestujících, nebylo vzato v úvahu, ačkoli je v plánu restrukturalizace z roku 2013 výslovně zmíněno. V úvahu je třeba vzít i možnost delší recese v Řecku a na Kypru. |
| --- | --- |

154)

Pesimistický scénář ve skutečnosti odráží pouze snížení výnosů o 1 % a předpokládaný kladný EBIT v roce 2016 a 2017 jen ve výši 0,3 milionu EUR. Pokud by se naplnilo některé z dalších rizik, jež plán restrukturalizace z roku 2013 připouští, jako je zvýšení ceny ropy o 1 % nebo 1 % změna směnného kurzu EUR/USD, postačovalo by to k eliminaci očekávaného zisku (viz 51. bod odůvodnění). Tato rizika dále zhoršuje skutečnost, že společnost Cyprus Airways nemá k dispozici potřebný kolaterál, aby se mohla zajistit proti riziku růstu cen pohonných hmot nebo pohybu směnného kurzu. Komise dále podotýká, že při vypracovávání pesimistického scénáře byly v dřívějších případech týkajících se leteckých společností obvykle zvažovány mnohem větší odchylky od parametrů v základním scénáři (28). Riziko významně vyšší hospodářské soutěže, zejména na trasách do Tel Avivu a Moskvy, což je čtvrtá a pátá nejdůležitější trasa společnosti Cyprus Airways, pokud jde o počet cestujících, nebylo vzato v úvahu, ačkoli je v plánu restrukturalizace z roku 2013 výslovně zmíněno. V úvahu je třeba vzít i možnost delší recese v Řecku a na Kypru.

| 155) | Komise proto vyvozuje závěr, že se plán restrukturalizace z roku 2013 nezabývá dostatečně okolnostmi, které vedly k potížím společnosti Cyprus Airways, nepřihlíží plně k budoucím vyhlídkám na trhu a neobsahuje věrohodný pesimistický scénář. |
| --- | --- |

155)

Komise proto vyvozuje závěr, že se plán restrukturalizace z roku 2013 nezabývá dostatečně okolnostmi, které vedly k potížím společnosti Cyprus Airways, nepřihlíží plně k budoucím vyhlídkám na trhu a neobsahuje věrohodný pesimistický scénář.

| 156) | Komise rovněž uvádí, že se plán restrukturalizace z roku 2013 nezabývá základními problémy obchodního modelu společnosti, které (jak se zdá) přispěly k jejím potížím. Restrukturalizace společnosti Cyprus Airways vychází ze stávajícího obchodního modelu založeného na tradičním fungování jako letecké společnosti poskytující služby v plném rozsahu, která při prodeji letenek využívá především zprostředkovatele, zatímco soutěží s nízkonákladovými leteckými společnostmi, nebo leteckými společnostmi poskytujícími služby v plném rozsahu, které mají širší síť, přičemž většina z nich využívá přímý prodej letenek na internetu. |
| --- | --- |

156)

Komise rovněž uvádí, že se plán restrukturalizace z roku 2013 nezabývá základními problémy obchodního modelu společnosti, které (jak se zdá) přispěly k jejím potížím. Restrukturalizace společnosti Cyprus Airways vychází ze stávajícího obchodního modelu založeného na tradičním fungování jako letecké společnosti poskytující služby v plném rozsahu, která při prodeji letenek využívá především zprostředkovatele, zatímco soutěží s nízkonákladovými leteckými společnostmi, nebo leteckými společnostmi poskytujícími služby v plném rozsahu, které mají širší síť, přičemž většina z nich využívá přímý prodej letenek na internetu.

| 157) | Komise proto dospěla k závěru, že body 35–37 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 nejsou splněny, jelikož i) doba trvání plánu restrukturalizace z roku 2013 je nepřiměřeně dlouhá, ii) plán nezajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti společnosti v přiměřené lhůtě a není založen na realistických předpokladech a c) plán nezohledňuje situaci na trhu na základě dostatečně odlišných scénářů. |
| --- | --- |

157)

Komise proto dospěla k závěru, že body 35–37 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 nejsou splněny, jelikož i) doba trvání plánu restrukturalizace z roku 2013 je nepřiměřeně dlouhá, ii) plán nezajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti společnosti v přiměřené lhůtě a není založen na realistických předpokladech a c) plán nezohledňuje situaci na trhu na základě dostatečně odlišných scénářů.

5.3.3.   Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže

| 158) | Podle bodů 38–42 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 musí společnost, která obdrží podporu na restrukturalizaci, přijmout kompenzační opatření s ohledem na narušení soutěže způsobené státní podporou. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu a omezení vstupních překážek na dotčených trzích a musí se týkat tras nebo produktů, které nejsou ztrátové. |
| --- | --- |

158)

Podle bodů 38–42 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 musí společnost, která obdrží podporu na restrukturalizaci, přijmout kompenzační opatření s ohledem na narušení soutěže způsobené státní podporou. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu a omezení vstupních překážek na dotčených trzích a musí se týkat tras nebo produktů, které nejsou ztrátové.

| 159) | Kyperské orgány navrhly kompenzační opatření, včetně zrušení tras, které nejsou ztrátové, nebo snížení kapacity na těchto trasách, prodeje dvou letištních časů na letišti LHR a omezení leteckého parku a snížení počtu ASK. |
| --- | --- |

159)

Kyperské orgány navrhly kompenzační opatření, včetně zrušení tras, které nejsou ztrátové, nebo snížení kapacity na těchto trasách, prodeje dvou letištních časů na letišti LHR a omezení leteckého parku a snížení počtu ASK.

| 160) | Komise uvádí, že prodej dvou letištních časů na letišti LHR, tj. koordinovaném letišti (29), lze považovat za dostatečné omezení vstupních překážek pro konkurenty, zejména vzhledem ke skutečnosti, že společnost Cyprus Airways toto letiště úplně opustí. Významnou známkou snížení kapacity je i značné omezení leteckého parku. |
| --- | --- |

160)

Komise uvádí, že prodej dvou letištních časů na letišti LHR, tj. koordinovaném letišti (29), lze považovat za dostatečné omezení vstupních překážek pro konkurenty, zejména vzhledem ke skutečnosti, že společnost Cyprus Airways toto letiště úplně opustí. Významnou známkou snížení kapacity je i značné omezení leteckého parku.

| 161) | Co se týká tras navrhovaných jako kompenzační opatření, Komise uznává jako kompenzační opatření zrušení tras, které nejsou ztrátové, tj. tras, které mají kladný hrubý příspěvek s přihlédnutím k variabilním nákladům, nebo snížení kapacity na těchto trasách (30). |
| --- | --- |

161)

Co se týká tras navrhovaných jako kompenzační opatření, Komise uznává jako kompenzační opatření zrušení tras, které nejsou ztrátové, tj. tras, které mají kladný hrubý příspěvek s přihlédnutím k variabilním nákladům, nebo snížení kapacity na těchto trasách (30).

| 162) | Komise však podotýká, že trasa LCA-ATH, u níž kyperské orgány navrhly jako kompenzační opatření snížení kapacity provozované společností Cyprus Airways, vykazovala záporný hrubý příspěvek a kyperské orgány neposkytly žádné důkazy k doložení svého tvrzení, že část trasy, která je důležitá jako kompenzační opatření (snížení četnosti letů o čtyři lety týdně), nebyla ztrátová. |
| --- | --- |

162)

Komise však podotýká, že trasa LCA-ATH, u níž kyperské orgány navrhly jako kompenzační opatření snížení kapacity provozované společností Cyprus Airways, vykazovala záporný hrubý příspěvek a kyperské orgány neposkytly žádné důkazy k doložení svého tvrzení, že část trasy, která je důležitá jako kompenzační opatření (snížení četnosti letů o čtyři lety týdně), nebyla ztrátová.

| 163) | Komise však uvádí, že navrhované 24 % snížení počtu ASK v porovnání s kapacitou v roce 2012 je vyšší než snížení počtu ASK navrhované v případě restrukturalizace jiných leteckých společností (31). To znamená, že i kdyby se nevzalo v potaz snížení kapacity na trase LCA-ATH (představující pouze 0,84 % celkového počtu ASK), bylo by přesto snížení počtu ASK dostatečně vysoké. |
| --- | --- |

163)

Komise však uvádí, že navrhované 24 % snížení počtu ASK v porovnání s kapacitou v roce 2012 je vyšší než snížení počtu ASK navrhované v případě restrukturalizace jiných leteckých společností (31). To znamená, že i kdyby se nevzalo v potaz snížení kapacity na trase LCA-ATH (představující pouze 0,84 % celkového počtu ASK), bylo by přesto snížení počtu ASK dostatečně vysoké.

| 164) | Komise proto vyvozuje závěr, že body 38–42 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 jsou splněny. |
| --- | --- |

164)

Komise proto vyvozuje závěr, že body 38–42 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 jsou splněny.

5.3.4.   Podpora omezená na minimum: skutečný příspěvek bez podpory

| 165) | Podle bodů 43–45 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 se od příjemců podpory na restrukturalizaci očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, který by u velkých podniků, jako je společnost Cyprus Airways, měl činit alespoň 50 % restrukturalizačních nákladů, vyjma mimořádných okolností a zvlášť závažných problémů. Vlastní příspěvek musí být skutečný, tj. opravdový, bez všech očekávaných budoucích výnosů, jako je peněžní tok. |
| --- | --- |

165)

Podle bodů 43–45 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 se od příjemců podpory na restrukturalizaci očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, který by u velkých podniků, jako je společnost Cyprus Airways, měl činit alespoň 50 % restrukturalizačních nákladů, vyjma mimořádných okolností a zvlášť závažných problémů. Vlastní příspěvek musí být skutečný, tj. opravdový, bez všech očekávaných budoucích výnosů, jako je peněžní tok.

| 166) | Komise bere na vědomí aktualizovanou částku navrhovaného vlastního příspěvku ve výši 61,57 milionu EUR. To představuje 41,8 % celkových restrukturalizačních nákladů ve výši 147,4 milionu EUR a podpora na restrukturalizaci bude upravena podle dosaženého vlastního příspěvku, takže součet obou částek pokrývá pouze restrukturalizační náklady. |
| --- | --- |

166)

Komise bere na vědomí aktualizovanou částku navrhovaného vlastního příspěvku ve výši 61,57 milionu EUR. To představuje 41,8 % celkových restrukturalizačních nákladů ve výši 147,4 milionu EUR a podpora na restrukturalizaci bude upravena podle dosaženého vlastního příspěvku, takže součet obou částek pokrývá pouze restrukturalizační náklady.

| 167) | Komise podotýká, že navrhovaný vlastní příspěvek ve výši 41,8 % (i v případě, že by ho bylo plně dosaženo) je nižší než 50 % prahová hodnota stanovená v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. |
| --- | --- |

167)

Komise podotýká, že navrhovaný vlastní příspěvek ve výši 41,8 % (i v případě, že by ho bylo plně dosaženo) je nižší než 50 % prahová hodnota stanovená v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.

| 168) | Komise rovněž uvádí, že podle tabulky č. 5 v 79. bodě odůvodnění bylo ve skutečnosti dosaženo prodeje aktiv pouze v hodnotě 55,67 milionu EUR. Prodej ostatních navrhovaných položek, jako jsou náhradní díly a letoun Airbus A320, se neuskutečnil v plném rozsahu a jejich hodnoty nejsou doloženy oceněním provedeným odborníkem. |
| --- | --- |

168)

Komise rovněž uvádí, že podle tabulky č. 5 v 79. bodě odůvodnění bylo ve skutečnosti dosaženo prodeje aktiv pouze v hodnotě 55,67 milionu EUR. Prodej ostatních navrhovaných položek, jako jsou náhradní díly a letoun Airbus A320, se neuskutečnil v plném rozsahu a jejich hodnoty nejsou doloženy oceněním provedeným odborníkem.

| 169) | Co se týká prodeje náhradních dílů, skutečné dosavadní výnosy (0,86 milionu EUR) prokazují, že původní odhady ve výši 2,0 milionů EUR v roce 2013 a 1,1 milionu EUR v roce 2014 byly značně nadhodnoceny. Při neexistenci ocenění zbývajících náhradních dílů, které mají být prodány, odborníkem a jiných důkazů, jako je smlouva, která jednoznačně uvádí závazek kupujícího týkající se budoucího nákupu, nelze možné budoucí výnosy z prodeje náhradních dílů vzít v úvahu jako dostatečný skutečný a opravdový vlastní příspěvek. |
| --- | --- |

169)

Co se týká prodeje náhradních dílů, skutečné dosavadní výnosy (0,86 milionu EUR) prokazují, že původní odhady ve výši 2,0 milionů EUR v roce 2013 a 1,1 milionu EUR v roce 2014 byly značně nadhodnoceny. Při neexistenci ocenění zbývajících náhradních dílů, které mají být prodány, odborníkem a jiných důkazů, jako je smlouva, která jednoznačně uvádí závazek kupujícího týkající se budoucího nákupu, nelze možné budoucí výnosy z prodeje náhradních dílů vzít v úvahu jako dostatečný skutečný a opravdový vlastní příspěvek.

| 170) | Pokud jde o prodej letounu Airbus A320, který kyperské orgány ve svém podání ze dne 11. května 2014 popisují jako „staré letadlo“, čtyři z pěti nabídek předložených v roce 2014 byly staženy a v případě páté nabídky nabízející na protinávrh společnosti Cyprus Airways nereagoval. Jelikož kyperské orgány nepředložily ocenění letounu, které provedl odborník, nelze předpokládaný výnos z prodeje ve výši 2,5 milionu EUR uznat jako dostatečný skutečný a opravdový vlastní příspěvek. |
| --- | --- |

170)

Pokud jde o prodej letounu Airbus A320, který kyperské orgány ve svém podání ze dne 11. května 2014 popisují jako „staré letadlo“, čtyři z pěti nabídek předložených v roce 2014 byly staženy a v případě páté nabídky nabízející na protinávrh společnosti Cyprus Airways nereagoval. Jelikož kyperské orgány nepředložily ocenění letounu, které provedl odborník, nelze předpokládaný výnos z prodeje ve výši 2,5 milionu EUR uznat jako dostatečný skutečný a opravdový vlastní příspěvek.

| 171) | Komise mimoto s kyperskými orgány nesouhlasí a domnívá se, že převod majetku na penzijní fond nelze považovat za opravdový a skutečný vlastní příspěvek. Důvodem je skutečnost, že (jak potvrdily kyperské orgány a jak bylo zjištěno v roční účetní závěrce společnosti) penzijní fond ovládá bez ohledu na jeho právní postavení společnost Cyprus Airways, disponuje tudíž jeho finančními prostředky a jeho schodek je součástí restrukturalizačních nákladů (32). Převodem majetku na penzijní fond proto společnost Cyprus Airways neposkytuje žádný skutečný vlastní příspěvek na restrukturalizační náklady. |
| --- | --- |

171)

Komise mimoto s kyperskými orgány nesouhlasí a domnívá se, že převod majetku na penzijní fond nelze považovat za opravdový a skutečný vlastní příspěvek. Důvodem je skutečnost, že (jak potvrdily kyperské orgány a jak bylo zjištěno v roční účetní závěrce společnosti) penzijní fond ovládá bez ohledu na jeho právní postavení společnost Cyprus Airways, disponuje tudíž jeho finančními prostředky a jeho schodek je součástí restrukturalizačních nákladů (32). Převodem majetku na penzijní fond proto společnost Cyprus Airways neposkytuje žádný skutečný vlastní příspěvek na restrukturalizační náklady.

| 172) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem má Komise za to, že opravdový a skutečný vlastní příspěvek činí 55,67 milionu EUR, což představuje 37,8 % restrukturalizačních nákladů. |
| --- | --- |

172)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem má Komise za to, že opravdový a skutečný vlastní příspěvek činí 55,67 milionu EUR, což představuje 37,8 % restrukturalizačních nákladů.

| 173) | Kyperské orgány tvrdily, že vlastní příspěvek může být v případě zvlášť závažných problémů nižší než 50 %. Kyperské orgány konkrétně uvedly, že nízkou úroveň vlastního příspěvku lze v případě společnosti Cyprus Airways odůvodnit hospodářskou a finanční krizí a rovněž zákazem týkajícím se využívání tureckého vzdušného prostoru, což pro společnost představuje dodatečnou zátěž. |
| --- | --- |

173)

Kyperské orgány tvrdily, že vlastní příspěvek může být v případě zvlášť závažných problémů nižší než 50 %. Kyperské orgány konkrétně uvedly, že nízkou úroveň vlastního příspěvku lze v případě společnosti Cyprus Airways odůvodnit hospodářskou a finanční krizí a rovněž zákazem týkajícím se využívání tureckého vzdušného prostoru, což pro společnost představuje dodatečnou zátěž.

| 174) | Komise bere na vědomí zvláštní situaci kyperského hospodářství a připouští, že prodej aktiv nemusí být za této situace snadný. Komise však podotýká, že společnost Cyprus Airways působí na mezinárodním a likvidním trhu, jelikož potenciální kupující jejích aktiv, včetně letounů, letištních časů, náhradních dílů, mohou pocházet z kterékoli části světa, a nemusí být tudíž nepříznivě dotčeni situací kyperského hospodářství, jelikož mohou snáze získat financování a mohou aktiva převést nebo je využívat bez jakékoli vazby na Kypr. |
| --- | --- |

174)

Komise bere na vědomí zvláštní situaci kyperského hospodářství a připouští, že prodej aktiv nemusí být za této situace snadný. Komise však podotýká, že společnost Cyprus Airways působí na mezinárodním a likvidním trhu, jelikož potenciální kupující jejích aktiv, včetně letounů, letištních časů, náhradních dílů, mohou pocházet z kterékoli části světa, a nemusí být tudíž nepříznivě dotčeni situací kyperského hospodářství, jelikož mohou snáze získat financování a mohou aktiva převést nebo je využívat bez jakékoli vazby na Kypr.

| 175) | Zákaz přeletu nad Tureckem je mimoto zaveden řadu let a nijak nesouvisí s prodejem aktiv letecké společnosti, která lze používat kdekoli. Pro konkurenty je mimoto důležité významné snížení kapacity, zatímco vlastní příspěvek má omezit výši potřebné státní podpory a ukázat, že hospodářské subjekty jsou přesvědčeny o možnosti opětovné životaschopnosti daného podniku. |
| --- | --- |

175)

Zákaz přeletu nad Tureckem je mimoto zaveden řadu let a nijak nesouvisí s prodejem aktiv letecké společnosti, která lze používat kdekoli. Pro konkurenty je mimoto důležité významné snížení kapacity, zatímco vlastní příspěvek má omezit výši potřebné státní podpory a ukázat, že hospodářské subjekty jsou přesvědčeny o možnosti opětovné životaschopnosti daného podniku.

| 176) | Ačkoli Komise na základě pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 uznala kvůli mimořádným okolnostem vlastní příspěvek ve výši pouze 40 % restrukturalizačních nákladů (33), toto stále přesahuje výši vlastního příspěvku společnosti Cyprus Airways. |
| --- | --- |

176)

Ačkoli Komise na základě pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 uznala kvůli mimořádným okolnostem vlastní příspěvek ve výši pouze 40 % restrukturalizačních nákladů (33), toto stále přesahuje výši vlastního příspěvku společnosti Cyprus Airways.

| 177) | Komise proto vyvozuje závěr, že body 43-45 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 nejsou splněny. Plán restrukturalizace z roku 2013 neomezuje podporu na nezbytné minimum, jelikož nezahrnuje dostatečně vysoký, skutečný a opravdový vlastní příspěvek společnosti Cyprus Airways na restrukturalizační náklady. |
| --- | --- |

177)

Komise proto vyvozuje závěr, že body 43-45 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 nejsou splněny. Plán restrukturalizace z roku 2013 neomezuje podporu na nezbytné minimum, jelikož nezahrnuje dostatečně vysoký, skutečný a opravdový vlastní příspěvek společnosti Cyprus Airways na restrukturalizační náklady.

5.3.5.   Zvláštní podmínky vztahující se na podniky v podporovaných oblastech

| 178) | V pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 je stanoveno, že podmínky pro povolení podpory mohou být méně přísné, co se týče provádění kompenzačních opatření a výše příspěvku ze strany příjemce podpory, pokud je to v zájmu regionálního rozvoje, a zejména pokud se příjemce podpory nachází v podporované oblasti. |
| --- | --- |

178)

V pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 je stanoveno, že podmínky pro povolení podpory mohou být méně přísné, co se týče provádění kompenzačních opatření a výše příspěvku ze strany příjemce podpory, pokud je to v zájmu regionálního rozvoje, a zejména pokud se příjemce podpory nachází v podporované oblasti.

| 179) | V případě Kypru jsou pro regionální investiční podporu podle výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy v období 2007–2013 i v období 2014–2020 způsobilé dva regiony zahrnující celkem 50 % kyperského obyvatelstva (západní oblast a východní oblast) (34). Kyperské orgány rovněž uvedly, že Kypr má řadu územních rysů, které ovlivňují jeho socioekonomický rozvoj, jako je okrajová poloha a závislost na letecké a námořní dopravě. Kyperské orgány taktéž tvrdily, že by hospodářská recese kyperského hospodářství měla tím spíše vést k tomu, že se Kypr považuje za podporovanou oblast. |
| --- | --- |

179)

V případě Kypru jsou pro regionální investiční podporu podle výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy v období 2007–2013 i v období 2014–2020 způsobilé dva regiony zahrnující celkem 50 % kyperského obyvatelstva (západní oblast a východní oblast) (34). Kyperské orgány rovněž uvedly, že Kypr má řadu územních rysů, které ovlivňují jeho socioekonomický rozvoj, jako je okrajová poloha a závislost na letecké a námořní dopravě. Kyperské orgány taktéž tvrdily, že by hospodářská recese kyperského hospodářství měla tím spíše vést k tomu, že se Kypr považuje za podporovanou oblast.

| 180) | Komise uvádí, že společnost Cyprus Airways má sídlo v Nikósii, která se nenachází v některé ze dvou podporovaných oblastí na Kypru. Rovněž letiště v Larnace, patrně hlavní centrum činnosti společnosti Cyprus Airways, se nenachází v žádné z podporovaných oblastí. Komise mimoto podotýká, že v zájmu zajištění rovných podmínek lze status podporované oblasti stanovit pouze rozhodnutím Komise podle kritérií stanovených v platných pokynech k regionální podpoře, a nikoli na základě jiných územních charakteristik nebo hospodářské recese. |
| --- | --- |

180)

Komise uvádí, že společnost Cyprus Airways má sídlo v Nikósii, která se nenachází v některé ze dvou podporovaných oblastí na Kypru. Rovněž letiště v Larnace, patrně hlavní centrum činnosti společnosti Cyprus Airways, se nenachází v žádné z podporovaných oblastí. Komise mimoto podotýká, že v zájmu zajištění rovných podmínek lze status podporované oblasti stanovit pouze rozhodnutím Komise podle kritérií stanovených v platných pokynech k regionální podpoře, a nikoli na základě jiných územních charakteristik nebo hospodářské recese.

| 181) | Komise nemůže uznat méně přísné podmínky, co se týká kritérií podpory. |
| --- | --- |

181)

Komise nemůže uznat méně přísné podmínky, co se týká kritérií podpory.

5.3.6.   Zásada „jednou a dost“

| 182) | Podle bodu 73 v oddíle 3.3 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 platí, že by podpora na záchranu a/nebo restrukturalizaci měla být poskytnuta pouze jednou, a „pokud od poskytnutí této podpory, od skončení období restrukturalizace nebo od přerušení provádění plánu restrukturalizace (podle toho, co nastalo později) uběhlo méně než 10 let, Komise poskytnutí další podpory na záchranu nebo restrukturalizaci neschválí“. Tato podmínka je známá jako zásada „jednou a dost“. |
| --- | --- |

182)

Podle bodu 73 v oddíle 3.3 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 platí, že by podpora na záchranu a/nebo restrukturalizaci měla být poskytnuta pouze jednou, a „pokud od poskytnutí této podpory, od skončení období restrukturalizace nebo od přerušení provádění plánu restrukturalizace (podle toho, co nastalo později) uběhlo méně než 10 let, Komise poskytnutí další podpory na záchranu nebo restrukturalizaci neschválí“. Tato podmínka je známá jako zásada „jednou a dost“.

| 183) | Výjimka ze zásady „jednou a dost“ je stanovena v bodě 73 písm. c) oddílu 3.3 [potvrďte]:
  „[...]






  c. | za mimořádných a nepředvídaných okolností“. |
| --- | --- | --- |

183)

Výjimka ze zásady „jednou a dost“ je stanovena v bodě 73 písm. c) oddílu 3.3 [potvrďte]:

„[...]

c.

za mimořádných a nepředvídaných okolností“.

| 184) | Komise schválila podporu na restrukturalizaci společnosti Cyprus Airways v roce 2007 na základě plánu restrukturalizace. Podle zásady „jednou a dost“ není proto společnost Cyprus Airways v současnosti v zásadě pro další podporu na restrukturalizaci způsobilá a Komise vyslovila pochybnosti, zda v daném případě existují mimořádné a nepředvídané okolnosti ve smyslu bodu 73 písm. c). |
| --- | --- |

184)

Komise schválila podporu na restrukturalizaci společnosti Cyprus Airways v roce 2007 na základě plánu restrukturalizace. Podle zásady „jednou a dost“ není proto společnost Cyprus Airways v současnosti v zásadě pro další podporu na restrukturalizaci způsobilá a Komise vyslovila pochybnosti, zda v daném případě existují mimořádné a nepředvídané okolnosti ve smyslu bodu 73 písm. c).

| 185) | Navzdory rozsáhlým připomínkám k tomuto bodu po zahájení dvou formálních vyšetřovacích řízení nebyly kyperské orgány s to odůvodnit, proč společnost Cyprus Airways čelila mimořádným a nepředvídaným okolnostem, které by odůvodňovaly další podporu na restrukturalizaci (35). |
| --- | --- |

185)

Navzdory rozsáhlým připomínkám k tomuto bodu po zahájení dvou formálních vyšetřovacích řízení nebyly kyperské orgány s to odůvodnit, proč společnost Cyprus Airways čelila mimořádným a nepředvídaným okolnostem, které by odůvodňovaly další podporu na restrukturalizaci (35).

| 186) | Zákaz přeletu nad Tureckem byl uložen v roce 1974 (36) a Kypr zavedl schválený režim náhrady dodatečných nákladů, které vzniknou dotčeným leteckým společnostem, včetně společnosti Cyprus Airways (viz 23. bod odůvodnění). Tuto skutečnost nelze proto považovat za mimořádnou a nepředvídatelnou okolnost a kyperské orgány nepředložily v tomto ohledu žádné nové důkazy. |
| --- | --- |

186)

Zákaz přeletu nad Tureckem byl uložen v roce 1974 (36) a Kypr zavedl schválený režim náhrady dodatečných nákladů, které vzniknou dotčeným leteckým společnostem, včetně společnosti Cyprus Airways (viz 23. bod odůvodnění). Tuto skutečnost nelze proto považovat za mimořádnou a nepředvídatelnou okolnost a kyperské orgány nepředložily v tomto ohledu žádné nové důkazy.

| 187) | Z podobných důvodů nelze považovat provoz „nelegálního“ letiště v severní části Kypru za mimořádnou a nepředvídatelnou okolnost, jelikož možnost, že turisté budou cestovat do/ze severní části Kypru, existovala nejméně od roku 2004. |
| --- | --- |

187)

Z podobných důvodů nelze považovat provoz „nelegálního“ letiště v severní části Kypru za mimořádnou a nepředvídatelnou okolnost, jelikož možnost, že turisté budou cestovat do/ze severní části Kypru, existovala nejméně od roku 2004.

| 188) | Komise nesouhlasí rovněž s názorem kyperských orgánů, že vstup konkurenta, buď nízkonákladové letecké společnosti, nebo letecké společnosti poskytující služby v plném rozsahu, lze považovat za mimořádnou a nepředvídatelnou okolnost, jelikož společnost Cyprus Airways působí v liberalizovaném odvětví a její konkurenti vykonávají činnost legálně. Co se týká tvrzení, že kyperský stát dotuje konkurenty společnosti Cyprus Airways, Komise neobdržela žádné informace dokládající toto tvrzení. Komise každopádně zdůrazňuje, že nelze tvrdit, že stát musí poskytnout společnosti Cyprus Airways státní podporu, aby vyrovnal škodlivé účinky údajného opatření, které tento stát sám zavedl, a toto opatření považovat za mimořádnou a nepředvídatelnou okolnost. |
| --- | --- |

188)

Komise nesouhlasí rovněž s názorem kyperských orgánů, že vstup konkurenta, buď nízkonákladové letecké společnosti, nebo letecké společnosti poskytující služby v plném rozsahu, lze považovat za mimořádnou a nepředvídatelnou okolnost, jelikož společnost Cyprus Airways působí v liberalizovaném odvětví a její konkurenti vykonávají činnost legálně. Co se týká tvrzení, že kyperský stát dotuje konkurenty společnosti Cyprus Airways, Komise neobdržela žádné informace dokládající toto tvrzení. Komise každopádně zdůrazňuje, že nelze tvrdit, že stát musí poskytnout společnosti Cyprus Airways státní podporu, aby vyrovnal škodlivé účinky údajného opatření, které tento stát sám zavedl, a toto opatření považovat za mimořádnou a nepředvídatelnou okolnost.

| 189) | Co se týká neklidu na Blízkém východě, Komise se domnívá, že tuto situaci nelze považovat za mimořádnou vzhledem k přetrvávajícímu neklidu v částech tohoto regionu po mnoho desetiletí. Pokud jde o hospodářský dopad nejnovějších nepokojů, na něž kyperské orgány poukázaly, a to „arabské jaro“, výroční zprávy společnosti prokazují, že výnosy z tras spojujících Kypr s Blízkým východem a oblastí Zálivu představují tradičně přibližně 10 % celkových výnosů společnosti Cyprus Airways. Proto by i významný pokles objemu přepravy měl relativně malý (i když „nikoli zanedbatelný“) dopad, tj. dotýkal by se nejvýše 10 % celkových výnosů společnosti Cyprus Airways. |
| --- | --- |

189)

Co se týká neklidu na Blízkém východě, Komise se domnívá, že tuto situaci nelze považovat za mimořádnou vzhledem k přetrvávajícímu neklidu v částech tohoto regionu po mnoho desetiletí. Pokud jde o hospodářský dopad nejnovějších nepokojů, na něž kyperské orgány poukázaly, a to „arabské jaro“, výroční zprávy společnosti prokazují, že výnosy z tras spojujících Kypr s Blízkým východem a oblastí Zálivu představují tradičně přibližně 10 % celkových výnosů společnosti Cyprus Airways. Proto by i významný pokles objemu přepravy měl relativně malý (i když „nikoli zanedbatelný“) dopad, tj. dotýkal by se nejvýše 10 % celkových výnosů společnosti Cyprus Airways.

| 190) | Co se týká zhoršení situace řeckého a kyperského hospodářství, Komise tyto události uznává, stejně jako možný pokles průměrné tarifní ceny letenek u letů v Řecku. Komise však připomíná, že společnost Cyprus Airways rozšířila mezi rokem 2011 a 2013 vnitrostátní lety v Řecku, a vědomě tudíž zvýšila svou expozici řeckému trhu. |
| --- | --- |

190)

Co se týká zhoršení situace řeckého a kyperského hospodářství, Komise tyto události uznává, stejně jako možný pokles průměrné tarifní ceny letenek u letů v Řecku. Komise však připomíná, že společnost Cyprus Airways rozšířila mezi rokem 2011 a 2013 vnitrostátní lety v Řecku, a vědomě tudíž zvýšila svou expozici řeckému trhu.

| 191) | Dostupné důkazy obsažené v plánu restrukturalizace z roku 2013 a informace poskytnuté konkurenty naznačují, že celkový objem osobní dopravy na kyperském trhu od roku 2009 roste, zatímco podíl společnosti Cyprus Airways na trhu se snížil. Jiné letecké společnosti působící v tomto regionu se mimoto rovněž potýkají s hospodářskou krizí, v zájmu setrvání na trhu však svou cenovou politiku a síť upravily. Společnost Ryanair uvedla, že na těchto trzích dosáhla dokonce růstu. |
| --- | --- |

191)

Dostupné důkazy obsažené v plánu restrukturalizace z roku 2013 a informace poskytnuté konkurenty naznačují, že celkový objem osobní dopravy na kyperském trhu od roku 2009 roste, zatímco podíl společnosti Cyprus Airways na trhu se snížil. Jiné letecké společnosti působící v tomto regionu se mimoto rovněž potýkají s hospodářskou krizí, v zájmu setrvání na trhu však svou cenovou politiku a síť upravily. Společnost Ryanair uvedla, že na těchto trzích dosáhla dokonce růstu.

| 192) | Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že společnost Cyprus Airways navzdory připuštění rizik prostřednictvím výslovných, i když „obecných“, prohlášení ve výročních zprávách za roky 2007, 2008 a 2009 (37) a navzdory dostupným možnostem neprovedla potřebné přizpůsobení své činnosti, aby zamezila dopadům zhoršení hospodářské situace na hlavních trzích a využila nové trhy, jak to učinili její konkurenti. Tyto dopady nelze proto pokládat za mimořádnou a nepředvídatelnou okolnost, nýbrž je třeba je přičítat spíše špatnému řízení a nedostatečné výkonnosti společnosti Cyprus Airways. |
| --- | --- |

192)

Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že společnost Cyprus Airways navzdory připuštění rizik prostřednictvím výslovných, i když „obecných“, prohlášení ve výročních zprávách za roky 2007, 2008 a 2009 (37) a navzdory dostupným možnostem neprovedla potřebné přizpůsobení své činnosti, aby zamezila dopadům zhoršení hospodářské situace na hlavních trzích a využila nové trhy, jak to učinili její konkurenti. Tyto dopady nelze proto pokládat za mimořádnou a nepředvídatelnou okolnost, nýbrž je třeba je přičítat spíše špatnému řízení a nedostatečné výkonnosti společnosti Cyprus Airways.

| 193) | Komise proto vyvozuje závěr, že podmínky pro použití výjimky stanovené v bodě 73 písm. c) oddílu 3.3 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 nejsou splněny a podpora na restrukturalizaci společnosti Cyprus Airways porušuje zásadu „jednou a dost“. |
| --- | --- |

193)

Komise proto vyvozuje závěr, že podmínky pro použití výjimky stanovené v bodě 73 písm. c) oddílu 3.3 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 nejsou splněny a podpora na restrukturalizaci společnosti Cyprus Airways porušuje zásadu „jednou a dost“.

5.3.7.   Závěr

| 194) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise konstatuje, že Kypr provedl protiprávně opatření č. 1, 2, 4 a 5 ve prospěch společnosti Cyprus Airways v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

194)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise konstatuje, že Kypr provedl protiprávně opatření č. 1, 2, 4 a 5 ve prospěch společnosti Cyprus Airways v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.

| 195) | Komise má rovněž za to, že opatření č. 1, 2, 4 a 5 a plán restrukturalizace z roku 2013 nesplňují podmínky stanovené v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. Komise nezjistila žádný jiný možný základ slučitelnosti a ani kyperské orgány neuvedly žádný alternativní základ slučitelnosti opatření (s výjimkou použití obecného nařízení o blokových výjimkách na podporu na vzdělávání – opatření č. 5). Komise proto pokládá podporu za neslučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

195)

Komise má rovněž za to, že opatření č. 1, 2, 4 a 5 a plán restrukturalizace z roku 2013 nesplňují podmínky stanovené v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. Komise nezjistila žádný jiný možný základ slučitelnosti a ani kyperské orgány neuvedly žádný alternativní základ slučitelnosti opatření (s výjimkou použití obecného nařízení o blokových výjimkách na podporu na vzdělávání – opatření č. 5). Komise proto pokládá podporu za neslučitelnou s vnitřním trhem.

5.4.   NAVRÁCENÍ PODPORY

| 196) | Podle Smlouvy a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise v případě, že zjistí, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotyčný stát takovou podporu zruší nebo upraví (38). Soudní dvůr rovněž opakovaně rozhodl, že povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení dřívějšího stavu (39). |
| --- | --- |

196)

Podle Smlouvy a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise v případě, že zjistí, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotyčný stát takovou podporu zruší nebo upraví (38). Soudní dvůr rovněž opakovaně rozhodl, že povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení dřívějšího stavu (39).

| 197) | Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (40). |
| --- | --- |

197)

Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (40).

| 198) | V souladu s judikaturou čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (41) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil [...]“. |
| --- | --- |

198)

V souladu s judikaturou čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (41) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil [...]“.

| 199) | Jelikož dotyčná opatření s celkovou částkou ve výši 6 6 0 99  317,94 EUR (31,33 milionu EUR ve formě účasti státu na navýšení kapitálu (opatření č. 1), 34,5 milionu EUR ve formě půjčky k záchraně společnosti (opatření č. 2) a 2 69  317,94 EUR ve formě podpory na vzdělávání (opatření č. 5)) byla provedena v rozporu s článkem 108 Smlouvy a je třeba je považovat za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být příslušná částka získána zpět, aby se obnovil stav, který předcházel poskytnutí podpory. Navrácení podpory by se mělo vztahovat na období, ve kterém byla příjemci poskytnuta výhoda, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci podpora dána k dispozici, do jejího skutečného navrácení, a částky, které mají být navráceny, jsou úročeny do dne skutečného navrácení. |
| --- | --- |

199)

Jelikož dotyčná opatření s celkovou částkou ve výši 6 6 0 99  317,94 EUR (31,33 milionu EUR ve formě účasti státu na navýšení kapitálu (opatření č. 1), 34,5 milionu EUR ve formě půjčky k záchraně společnosti (opatření č. 2) a 2 69  317,94 EUR ve formě podpory na vzdělávání (opatření č. 5)) byla provedena v rozporu s článkem 108 Smlouvy a je třeba je považovat za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být příslušná částka získána zpět, aby se obnovil stav, který předcházel poskytnutí podpory. Navrácení podpory by se mělo vztahovat na období, ve kterém byla příjemci poskytnuta výhoda, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci podpora dána k dispozici, do jejího skutečného navrácení, a částky, které mají být navráceny, jsou úročeny do dne skutečného navrácení.

6.   ZÁVĚR

| 200) | Co se týká opatření č. 3, řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy se stalo bezpředmětným, jelikož Kypr toto opatření neprovedl. |
| --- | --- |

200)

Co se týká opatření č. 3, řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy se stalo bezpředmětným, jelikož Kypr toto opatření neprovedl.

| 201) | Komise konstatuje, že opatření č. 1, 2, 4 a 5 týkající se účasti státu na navýšení kapitálu, půjčky k záchraně společnosti, podpory na restrukturalizaci respektive podpory na vzdělávání, která byla provedena ve prospěch společnosti Cyprus Airways, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a nejsou slučitelná s vnitřním trhem, jelikož nebyly splněny příslušné podmínky stanovené v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 a nebyly zjištěny žádné jiné důvody slučitelnosti. |
| --- | --- |

201)

Komise konstatuje, že opatření č. 1, 2, 4 a 5 týkající se účasti státu na navýšení kapitálu, půjčky k záchraně společnosti, podpory na restrukturalizaci respektive podpory na vzdělávání, která byla provedena ve prospěch společnosti Cyprus Airways, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a nejsou slučitelná s vnitřním trhem, jelikož nebyly splněny příslušné podmínky stanovené v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 a nebyly zjištěny žádné jiné důvody slučitelnosti.

| 202) | Co se týká opatření č. 1, 2, 4 a 5, Komise konstatuje, že je Kypr provedl protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

202)

Co se týká opatření č. 1, 2, 4 a 5, Komise konstatuje, že je Kypr provedl protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.

| 203) | Komise bere rovněž na vědomí, že Kypr souhlasil s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato a oznámeno v angličtině, |
| --- | --- |

203)

Komise bere rovněž na vědomí, že Kypr souhlasil s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato a oznámeno v angličtině,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy zahájené dne 6. března 2013 v souvislosti s možnou kompenzací ex gratia, kterou měl Kypr poskytnout společnosti Cyprus Airways, se stalo bezpředmětným, jelikož Kypr od tohoto opatření upustil. Řízení je tímto ukončeno.

Článek 2

Státní podpora ve výši nejméně 6 6 0 99  317,94 EUR, která je dána součtem částky ve výši 31,33 milionu EUR ve formě účasti státu na navýšení kapitálu, částky ve výši 34,5 milionu EUR ve formě půjčky v rámci podpory na záchranu společnosti a částky ve výši 2 69  317,94 EUR ve formě podpory na vzdělávání a kterou Kypr poskytl společnosti Cyprus Airways protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, není slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 3

Jakákoli státní podpora poskytnutá navíc k částkám uvedeným v článku 2, kterou Kypr poskytl nebo může chtít poskytnout společnosti Cyprus Airways v rámci opatření č. 4, není slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 4

1.   Kypr získá od příjemce zpět neslučitelnou podporu uvedenou v článku 2. Kypr získá od příjemce zpět rovněž jakoukoli další podporu uvedenou v článku 3.

2.   Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.

3.   Úroky se počítají jako složené úroky v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (42) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (43), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.

4.   Co se týká opatření č. 4, Kypr Komisi sdělí, zda v rámci tohoto opatření poskytl další částky nad rámec částek uvedených v článku 2, a rovněž Komisi informuje o přesných částkách, které byly poskytnuty, a o datech poskytnutí těchto částek.

5.   Co se týká opatření č. 5, Kypr Komisi sdělí data, kdy byly jednotlivé částky poskytnuty.

6.   Opatření č. 4 a veškeré neprovedené platby podpory uvedené v článcích 2 a 3 Kypr s účinností ode dne přijetí tohoto rozhodnutí zruší.

Článek 5

1.   Navrácení podpory uvedené v článku 2 a článku 3 se provede s okamžitým účinkem.

2.   Kypr zajistí, aby bylo toto rozhodnutí provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 6

1.   Do dvou měsíců od dne oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Kypr tyto informace:

| a) | informace požadované podle čl. 4 odst. 4 a 5; |
| --- | --- |

a)

informace požadované podle čl. 4 odst. 4 a 5;

| b) | celkovou částku (jistinu a úroky), kterou musí příjemce navrátit (44); |
| --- | --- |

b)

celkovou částku (jistinu a úroky), kterou musí příjemce navrátit (44);

| c) | podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření ke splnění tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření ke splnění tohoto rozhodnutí;

| d) | doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

d)

doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.

2.   Kypr bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článcích 2 a 3. Na žádost Komise Kypr neprodleně předloží informace o již přijatých či plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o výši podpory a úroků, které již příjemce vrátil.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.

V Bruselu dne 9. ledna 2015.

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  SA.35888: Úř. věst C 152, 30.5.2013, s. 12. SA.37220 a SA.38225: Úř. věst. C 117, 16.4.2014, s. 125.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

2

(3)  SA.27573 (2012/MX) – Režim stálých vzdělávacích programů pro jednotlivé podniky – Kypr, schválený na Kypru rozhodnutím komisaře pro kontrolu státních podpor a zveřejněný v kyperském Úředním věstníku č. 8025 ze dne 21. listopadu 2008.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 1.

4

(5)  Doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

5

(6)  Rozhodnutí Komise ze dne 3. května 2005 ve věci N69/2005 (Úř. věst. C 191, 5.8.2005, s. 4) a rozhodnutí Komise 2008/137/ES ze dne 7. března 2007 ve věci C 10/2006 (ex N555/05) Cyprus Airways Public Ltd – Plán restrukturalizace (Úř. věst. L 49, 22.2.2008, s. 25).

6

(7)  Rozhodnutí Komise ze dne 27. června 2012 ve věci SA.32523 (11/N) (Úř. věst. C 230, 1.8.2012, s. 1).

7

(8)  ATH: Atény; SKG: Soluň; HER: Heraklion – Kréta; RHO: Rhodos; LED: Petrohrad.

8

(9)  FCO: Řím-Fiumicino; VIE: Vídeň, LHR: Londýn-Heathrow, STN: Londýn-Stansted.

9

(10)  LON: společně letiště v oblasti Londýna.

10

(11)  AMS: Amsterdam–Schiphol; CDG: Paříž – letiště Charlese de Gaulla; SVO: Moskva-Šeremetěvo; SOF: Sofie; FRA: Frankfurt nad Mohanem; MUC: Mnichov; ZRH: Curych; TLV: Tel Aviv; BEY: Bejrút.

11

(12)  Dostupné místové kilometry.

12

(13)  Plán restrukturalizace z roku 2013 považoval za ziskové trasy s kladným hrubým příspěvkem na pokrytí nákladů společnosti, tj. výnosy po odečtení variabilních nákladů.

13

(14)  Nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem, Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3.

14

(15)  Sdělení Komise – Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2), jejichž platnost byla prodloužena v roce 2009 (Úř. věst. C 156, 9.7.2009, s. 3) a v roce 2012 (Úř. věst. C 296, 2.10.2012, s. 3). Ačkoli Komise přijala a zveřejnila nové pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (Úř. věst. C 249, 31.7.2014, s. 1), v tomto rozhodnutí bude Komise i nadále odkazovat na pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, jelikož opatření, která jsou předmětem šetření, byla oznámena před 1. srpnem 2014. Jelikož podpora byla navíc poskytnuta bez předchozího souhlasu Komise, a tudíž v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy (tj. opatření č. 1 a 5), byla poskytnuta před vstupem nových pokynů v platnost.

15

(16)  Tato sazba je nižší než úroková sazba, která byla uvedena v oznámení podpory na záchranu, viz 29. bod odůvodnění.

16

(17)  Rozhodnutí Komise ze dne 22. února 2006 ve věci N 464/2005, podpora na restrukturalizaci společnosti AB Kauno ketaus liejykla (Úř. věst. C 270, 7.11.2006, s. 2); rozhodnutí Komise ze dne 18. července 2001 ve věci NN 92/1999, opatření ve prospěch Zentrum Mikroelektronik Dresden AG – Sachsen (Úř. věst. C 328, 23.11.2001); rozhodnutí Komise ze dne 1. června 2005 ve věci N 584/2004, podpora na restrukturalizaci pro AB Vingriai (Úř. věst. C 187, 30.7.2005); rozhodnutí Komise 2010/3/ES ze dne 6. listopadu 2008 o státní podpoře C 19/05 (ex N 203/05), kterou Polsko poskytlo společnosti Stocznia Szczecińska (Úř. věst. L 5, 8.1.2010, s. 1).

17

(18)  Zdálo se, že trasa LCA-ATH-LCA vykazovala v roce 2012 záporný hrubý příspěvek. Kyperské orgány objasnily, že tato trasa byla provozována ve spojení s jinými vnitrostátními trasami v Řecku a že mezi LCA a ATH byla na úrovni hrubého příspěvku zisková. Kyperské orgány však nepředložily žádné údaje, které by toto tvrzení dokládaly.

18

(19)  PASYPI-PALPU (odborový svaz pilotů kyperských leteckých společností), SYNIKA (odborový svaz zaměstnanců společnosti Cyprus Airways), ASYSEKA (nezávislý odborový svaz zaměstnanců ve skupině Cyprus Airways), SIDIKEK PEO (odborový svaz zaměstnanců polostátních, městských a komunálních podniků na Kypru), SYPKKA (odborový svaz palubních průvodčích společnosti Cyprus Airways).

19

(20)  Viz například věc Itálie v. Komise (ALFA Romeo), C-305/89, Recueil 1991, s. I-1603, body 18 a 19; věc Cityflyer Express v. Komise, T-16/96, Recueil 1998, s. II-757, bod 51; spojené věci Neue Maxhütte Stahlwerke a Lech-Stahlwerke v. Komise, T-129/95, T-2/96 a T-97/96, Recueil 1999, s. II-17, bod 104; spojené věci Land Burgenland a Rakousko v. Komise, T-268/08 a T-281/08, Sb. rozh. 2012, s. II-0000, bod 48.

20

(21)  Věc Itálie v. Komise, C-364/90, Recueil 1993, s. I-2097, bod 20.

21

(22)  Společnost Cyprus Airways od prvního pololetí roku 2012 účetní závěrky nezveřejňuje.

22

(23)  Spojené věci Freistaat Sachsen v. Komise, T-102/07 a MB Immobilien a MB System v. Komise, T-120/07, Sb. rozh. 2010, s. II-585, bod 106.

23

(24)  Viz rozhodnutí Komise 2008/716/ES ze dne 2. dubna 2008 o státní podpoře C 38/07 (ex NN 45/07), kterou poskytla Francie ve prospěch společnosti Arbel Fauvet Rail SA, bod 35 (Úř. věst. L 238, 5.9.2008, s. 27).

24

(25)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2014 ve věci SA.34191 (2012/C) týkající se opatření, která provedlo Lotyšsko ve prospěch podniku A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), dosud nezveřejněno, 179. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2014 ve věci SA.32715 (2012/C) týkající se podniku Adria Airways d.d., dosud nezveřejněno, 131. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise 2013/151/EU ze dne 19. září 2012 o státní podpoře SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), kterou Česká republika udělila ve prospěch podniku České aerolinie, a.s. (ČSA – České aerolinie – restrukturalizační plán) (Úř. věst. L 92, 3.4.2013, s. 16), 107. bod odůvodnění a rozhodnutí Komise 2012/661/EU ze dne 27. června 2012 o státní podpoře č. SA.33015 (2012/C), kterou Malta zamýšlí poskytnout podniku Air Malta plc (Úř. věst. L 301, 30.10.2012, s. 29), 93. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise ze dne 29. července 2014 ve věci SA.36874 (2013/N) týkající se podpory na restrukturalizaci společnosti LOT Polish Airlines S.A., dosud nezveřejněno, 241. bod odůvodnění.

25

(26)  Mezi usnesením představenstva v únoru 2012 a schválením návrhu zákona povolujícího navýšení kapitálu radou ministrů v červnu 2012 uplynuly přibližně čtyři měsíce. Před schválením navýšení kapitálu požadovala Poslanecká sněmovna navíc splnění dalších podmínek.

26

(27)  V rozhodnutí Komise ze dne 22. února 2006 ve věci N 464/2005 týkajícím se podpory na restrukturalizaci ve prospěch společnosti AB Kauno ketaus liejykla, na něž kyperské orgány rovněž odkazovaly, schválila Komise delší období restrukturalizace mimo jiné na základě snížení kapacity o 46 %. Společnost Cyprus Airways sníží svou kapacitu pouze o 35 %. Komise schválila delší období restrukturalizace rovněž s přihlédnutím k velmi nízkému podílu společnosti na trhu, skutečnosti, že k opatřením došlo před tím, než se země považovala za fungující tržní hospodářství, a dramatickým provozním restrukturalizačním opatřením (rozhodnutí Komise ze dne 1. června 2005 ve věci N 584/2004,podpora na restrukturalizaci společnosti AB Vingriai, Úř. věst. C 187, 30.7.2005, s. 15). Podstatné nejsou ani precedenty týkající se Zentrum Mikroelektronik Dresden AG – Sachsen a společnosti Stocznia Szczecińska, na něž kyperské orgány poukázaly, jelikož v prvním případě byla podpora schválena podle starších pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci a zohledňovala zvláštní situaci původně státního podniku v bývalém východním Německu, zatímco ve druhém případě nebyla podpora povolena.

27

(28)  Viz např. rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2014 ve věci SA.34191 (2012/C) týkající se opatření, která provedlo Lotyšsko ve prospěch podniku A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), dosud nezveřejněno, 185. bod odůvodnění, nebo rozhodnutí Komise ze dne 29. července 2014 ve věci SA.36874 (2013/N) týkající se podpory na restrukturalizaci společnosti LOT Polish Airlines S.A., dosud nezveřejněno, 234. bod odůvodnění.

28

(29)  Koordinovaná letiště jsou definována v čl. 2 písm. g) nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (Úř. věst. L 14, 22.1.1993, s. 1). Podle čl. 3 odst. 4 nařízení (EHS) č. 95/93 se tato letiště potýkají přinejmenším v určitých obdobích s kapacitními omezeními.

29

(30)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2014 ve věci SA.34191 (2012/C) týkající se opatření, která provedlo Lotyšsko ve prospěch podniku A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), dosud nezveřejněno, 194. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2014 ve věci SA.32715 (2012/C) týkající se podniku Adria Airways d.d., dosud nezveřejněno, 143. bod odůvodnění; rozhodnutí 2013/151/EU, 130. bod odůvodnění.

30

(31)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2014 ve věci SA.34191 (2012/C) týkající se opatření, která provedlo Lotyšsko ve prospěch podniku A/S Air Baltic Corporation (airBaltic), dosud nezveřejněno, 195. bod odůvodnění, rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2014 ve věci SA.32715 (2012/N) týkající se podniku Adria Airways d.d., dosud nezveřejněno, 136. bod odůvodnění.

31

(32)  Stanovy společnosti Cyprus Airways a její roční účetní závěrky ukazují, že společnost má řadu penzijních plánů, včetně penzijního fondu, a že přebírá odpovědnost za zachování hodnoty penzijního fondu a tato odpovědnost je zahrnuta ve splatných pohledávkách a rezervách společnosti. Společnost mimoto zaručuje kupní sílu důchodových dávek, takže ty nesmí být nižší než stanovená minimální celková dávka.

32

(33)  Viz rozhodnutí Komise 2010/175/ES ze dne 22. července 2009 o státní podpoře C 18/05 (ex N 438/04, N 194/05 a PL 34/04), kterou Polsko poskytlo společnosti Stocznia Gdańsk (Úř. věst. L 81, 26.3.2010, s. 19), 276. bod odůvodnění.

33

(34)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2006 ve věci N 814/2006, mapa regionální podpory na období 2007–2013, Úř. věst. C 68, 24.3.2007.

34

(35)  Kyperské orgány odkázaly na rozhodnutí o podpoře na záchranu podniku Air Malta, v němž byly uznány mimořádné okolnosti a byla povolena podpora na záchranu v období kratším než deset let od poskytnutí předchozí podpory na restrukturalizaci (rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2010 ve věci N 504/2010 – Air Malta plc – podpora na záchranu, Úř. věst. C 102, 2.4.2011, s. 4). Komise podotýká, že mezi případem týkajícím se podniku Air Malta a tímto případem existují významné rozdíly. Předchozí opatření v případě podniku Air Malta bylo provedeno v dubnu 2004, před přistoupením Malty k EU, a nepodléhalo tudíž schválení ze strany Komise. Maltské orgány uvedly, že opatření z roku 2004 bylo v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a nepředstavovalo tudíž státní podporu. Kvůli naléhavosti schválení podpory na záchranu nemohla Komise dospět ke konečnému závěru ohledně charakteru podpory v případě opatření z roku 2004. V následném rozhodnutí o podpoře na restrukturalizaci (rozhodnutí 2012/661/EU) však Komise dospěla k závěru, že opatření z roku 2004 nepředstavovalo státní podporu. V daném případě neexistují žádné pochybnosti o tom, že společnost Cyprus Airways obdržela v roce 2007 podporu na restrukturalizaci. Jednou z mimořádných okolností, které Komise uznala, byla skutečnost, že v době provedení opatření z roku 2004 se přístup na mezinárodní letiště Malta řídil výhradně právy provozování dopravy podle dvoustranných dohod v oblasti letectví, zatímco v roce 2010 byl přístup otevřen všem dopravcům v EU. Pokud jde o přístup na kyperská letiště, mezi rokem 2007 a současností nedošlo k žádné takovéto zásadní změně. Zatímco Malta byla u více než 50 % letecké dopravy závislá na podniku Air Malta, podíl společnosti Cyprus Airways na kyperské letecké dopravě v roce 2012 činil pouze 15 % a od té doby se dále snižuje.

35

(36)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 27. června 2012 ve věci SA.32523 (2011/N), bod 11.

36

(37)  Viz výroční zpráva za rok 2007, s. 97; výroční zpráva za rok 2008, s. 88; výroční zpráva za rok 2009, s. 91.

37

(38)  Viz věc Komise v. Německo, C-70/72, Recueil 1973, s. 813, bod 13.

38

(39)  Viz spojené věci Španělsko v. Komise, C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Recueil 1994, s. I-4103, bod 75.

39

(40)  Viz věc Belgie v. Komise, C-75/97, Recueil 1999, s. I-030671, body 64 a 65.

40

(41)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

41

(42)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

42

(43)  Nařízení Komise (ES) č. 271/2008 ze dne 30. ledna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 82, 25.3.2008, s. 1).

43

(44)  Tyto informace budou poskytnuty ve formě tabulky připojené k tomuto rozhodnutí jako příloha 1.

44

---

PŘÍLOHA

INFORMACE O VÝŠI OBDRŽENÉ PODPORY, O VÝŠI PODPORY, KTERÁ MÁ BÝT VRÁCENA, A O VÝŠI PODPORY JIŽ VRÁCENÉ (VŠECHNY ČÁSTKY V EUR)

| Totožnost příjemce – opatření | Celková výše obdržené podpory | Celková částka podpory, jež má být navrácena
  (jistina) | Celková částka, která již byla navrácena |
| --- | --- | --- | --- |
| Jistina | Úroková sazba pro navrácení podpory |
| Cyprus Airways – účast státu na navýšení kapitálu | 3 1 3 30  000 (1) | 3 1 3 30  000 | | |
| Cyprus Airways – půjčka k záchraně společnosti | 3 4 5 00  000 (2) | 3 4 5 00  000 | | |
| Cyprus Airways – podpora na vzdělávání | 2 69  317,94 (3) | 2 69  317,94 | | |
| [Pokud byla v rámci opatření č. 4 poskytnuta jakákoli další podpora, proveďte příslušné úpravy.] | | | | |

Totožnost příjemce – opatření

Celková výše obdržené podpory

Celková částka podpory, jež má být navrácena

(jistina)

Celková částka, která již byla navrácena

Jistina

Úroková sazba pro navrácení podpory

Cyprus Airways – účast státu na navýšení kapitálu

3 1 3 30  000 (1)

3 1 3 30  000

Cyprus Airways – půjčka k záchraně společnosti

3 4 5 00  000 (2)

3 4 5 00  000

Cyprus Airways – podpora na vzdělávání

2 69  317,94 (3)

2 69  317,94

[Pokud byla v rámci opatření č. 4 poskytnuta jakákoli další podpora, proveďte příslušné úpravy.]

---

(1)  Částka uvedená v 110. bodě odůvodnění rozhodnutí.

(2)  Částka uvedená v 111. bodě odůvodnění rozhodnutí.

(3)  Částka uvedená v 117. bodě odůvodnění rozhodnutí.

---

| 8.7.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/112

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1074

ze dne 19. ledna 2015

o státní podpoře SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), kterou poskytla Itálie –

Dodatečná vyrovnávací platba za závazek veřejné služby pro společnost CSTP

(oznámeno pod číslem C(2015)74)

(Pouze italské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedeným(i) ustanovením(i), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Elektronickým oznámením ze dne 5. prosince 2012 oznámily italské orgány podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy dodatečné vyrovnání poskytnuté společnosti Consorzio Salernitano Trasporti Pubblici S.p.A. (dále jen „společnost CSTP“) za provozování osobní autobusové dopravy na základě koncesí udělených regionem Kampánie (dále jen „Region“) v období let 1997–2002 (dále jen „posuzované období“), v rámci výkonu rozsudku italského nejvyššího správního soudu (Consiglio di Stato). |
| --- | --- |

(1)

Elektronickým oznámením ze dne 5. prosince 2012 oznámily italské orgány podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy dodatečné vyrovnání poskytnuté společnosti Consorzio Salernitano Trasporti Pubblici S.p.A. (dále jen „společnost CSTP“) za provozování osobní autobusové dopravy na základě koncesí udělených regionem Kampánie (dále jen „Region“) v období let 1997–2002 (dále jen „posuzované období“), v rámci výkonu rozsudku italského nejvyššího správního soudu (Consiglio di Stato).

| (2) | Oznámení bylo zaevidováno pod číslem SA.35842 a ode dne 13. prosince 2012 s ním bylo zacházeno jako s neoznámeným opatřením, protože na základě informací, jež měla Komise k dispozici, měl Region povinnost zaplatit společnosti CSTP dodatečnou vyrovnávací platbu ode dne 7. prosince 2012, tedy poté, co italská vláda oznámila opatření Komisi, avšak předtím, než Komise přijala rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

Oznámení bylo zaevidováno pod číslem SA.35842 a ode dne 13. prosince 2012 s ním bylo zacházeno jako s neoznámeným opatřením, protože na základě informací, jež měla Komise k dispozici, měl Region povinnost zaplatit společnosti CSTP dodatečnou vyrovnávací platbu ode dne 7. prosince 2012, tedy poté, co italská vláda oznámila opatření Komisi, avšak předtím, než Komise přijala rozhodnutí.

| (3) | Dopisem ze dne 20. února 2014 oznámila Komise italským orgánům rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí zahájit řízení“). |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 20. února 2014 oznámila Komise italským orgánům rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí zahájit řízení“).

| (4) | Rozhodnutí zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (1). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k podpoře. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (1). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k podpoře.

| (5) | Italské orgány podaly své připomínky k rozhodnutí zahájit řízení dopisy ze dne 21. a ze dne 25. března 2014. |
| --- | --- |

(5)

Italské orgány podaly své připomínky k rozhodnutí zahájit řízení dopisy ze dne 21. a ze dne 25. března 2014.

| (6) | Jediná třetí strana, jež podala připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení, byla společnost CSTP, příjemce opatření. Její připomínky byly obdrženy ve dnech 25., 26., 27. a 28. března 2014. |
| --- | --- |

(6)

Jediná třetí strana, jež podala připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení, byla společnost CSTP, příjemce opatření. Její připomínky byly obdrženy ve dnech 25., 26., 27. a 28. března 2014.

| (7) | Itálie se k připomínkám třetí strany nevyjádřila. |
| --- | --- |

(7)

Itálie se k připomínkám třetí strany nevyjádřila.

| (8) | Poté, co Komise souhlasila s prodloužení lhůty pro podání připomínek, poskytly italské orgány doplňující informace dopisem ze dne 15. září 2014. |
| --- | --- |

(8)

Poté, co Komise souhlasila s prodloužení lhůty pro podání připomínek, poskytly italské orgány doplňující informace dopisem ze dne 15. září 2014.

2.   POPIS OPATŘENÍ

2.1.   PODNIK

| (9) | Společnost CSTP je akciová společnost, jež provozuje místní veřejnou dopravu na základě koncesí udělených Regionem a obcemi. Konkrétněji pak podle italských orgánů tato společnost jakožto držitel koncese udělené Regionem v posuzovaném období provozovala služby autobusového spojení v celkovém objemu přibližně 9 milionů kilometrů ročně. |
| --- | --- |

(9)

Společnost CSTP je akciová společnost, jež provozuje místní veřejnou dopravu na základě koncesí udělených Regionem a obcemi. Konkrétněji pak podle italských orgánů tato společnost jakožto držitel koncese udělené Regionem v posuzovaném období provozovala služby autobusového spojení v celkovém objemu přibližně 9 milionů kilometrů ročně.

| (10) | Podle informací poskytnutých italskými orgány již Region za výše uvedené služby poskytnuté v posuzovaném období společnosti CSTP vyplatil částku 13 1 6 32  525,80 EUR, z toho 12 5 8 69  212,47 EUR za provozování a správu služby a 5 7 63  313,32 EUR za investice. Vzhledem k tomu, že toto vyrovnání bylo společnosti CSTP poskytnuto více než deset let předtím, než Komise italskému státu zaslala první žádost o podání informací, nebude toto vyrovnání v rámci probíhajícího řízení předmětem posuzování (2). |
| --- | --- |

(10)

Podle informací poskytnutých italskými orgány již Region za výše uvedené služby poskytnuté v posuzovaném období společnosti CSTP vyplatil částku 13 1 6 32  525,80 EUR, z toho 12 5 8 69  212,47 EUR za provozování a správu služby a 5 7 63  313,32 EUR za investice. Vzhledem k tomu, že toto vyrovnání bylo společnosti CSTP poskytnuto více než deset let předtím, než Komise italskému státu zaslala první žádost o podání informací, nebude toto vyrovnání v rámci probíhajícího řízení předmětem posuzování (2).

| (11) | Vedle výše uvedených – již obdržených – částek požádala společnost CSTP Region o dodatečné vyrovnání ve výši 1 4 5 45  946 EUR podle nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 (3), a to za hospodářské nevýhody, jež měla utrpět v důsledku údajného uložení závazku veřejné služby (ZVS). |
| --- | --- |

(11)

Vedle výše uvedených – již obdržených – částek požádala společnost CSTP Region o dodatečné vyrovnání ve výši 1 4 5 45  946 EUR podle nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 (3), a to za hospodářské nevýhody, jež měla utrpět v důsledku údajného uložení závazku veřejné služby (ZVS).

| (12) | V roce 2008 regionální správní soud v Salernu (Tribunale Amministrativo Regionale di Salerno) zamítl žalobu společnosti CSTP o uznání práva na dodatečnou vyrovnávací platbu na základě nařízení (EHS) č. 1191/69. Soud rozhodl, že v souladu s článkem 4 nařízení (EHS) č. 1191/69 (4) nemůže společnost CSTP požadovat vyrovnání za hospodářské nevýhody vyplývající z uložení závazku veřejné služby, aniž by před tím požádala o zrušení tohoto ZVS. |
| --- | --- |

(12)

V roce 2008 regionální správní soud v Salernu (Tribunale Amministrativo Regionale di Salerno) zamítl žalobu společnosti CSTP o uznání práva na dodatečnou vyrovnávací platbu na základě nařízení (EHS) č. 1191/69. Soud rozhodl, že v souladu s článkem 4 nařízení (EHS) č. 1191/69 (4) nemůže společnost CSTP požadovat vyrovnání za hospodářské nevýhody vyplývající z uložení závazku veřejné služby, aniž by před tím požádala o zrušení tohoto ZVS.

2.2.   ROZSUDKY NEJVYŠŠÍHO SPRÁVNÍHO SOUDU

| (13) | Rozsudkem ze dne 27. července 2009 (rozsudek č. 4683/09) nejvyšší správní soud vyhověl odvolání společnosti CSTP proti rozhodnutí regionálního správního soudu v Salernu, když dospěl k závěru, že společnost CSTP má právo obdržet dodatečnou vyrovnávací platbu za veřejnou službu poskytovanou podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69. Tento rozsudek přesně nestanoví, na základě jakého právního aktu a v jaké podobě byl závazek veřejné služby uložen, zdůrazňuje však, že podniku, jenž poskytuje veřejnou službu, nelze zamítnout žádost o úhradu nákladů skutečně vynaložených při poskytování takovéto služby. Nejvyšší správní soud dále rozhodl, že společnost CSTP má právo obdržet za veřejnou službu vyrovnání i bez předchozí žádosti o zrušení ZVS. |
| --- | --- |

(13)

Rozsudkem ze dne 27. července 2009 (rozsudek č. 4683/09) nejvyšší správní soud vyhověl odvolání společnosti CSTP proti rozhodnutí regionálního správního soudu v Salernu, když dospěl k závěru, že společnost CSTP má právo obdržet dodatečnou vyrovnávací platbu za veřejnou službu poskytovanou podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69. Tento rozsudek přesně nestanoví, na základě jakého právního aktu a v jaké podobě byl závazek veřejné služby uložen, zdůrazňuje však, že podniku, jenž poskytuje veřejnou službu, nelze zamítnout žádost o úhradu nákladů skutečně vynaložených při poskytování takovéto služby. Nejvyšší správní soud dále rozhodl, že společnost CSTP má právo obdržet za veřejnou službu vyrovnání i bez předchozí žádosti o zrušení ZVS.

| (14) | Podle nejvyššího správního soudu měl přesnou výši dodatečné vyrovnávací platby dlužné společnosti CSTP určit Region na základě spolehlivých údajů dovoditelných z účetnictví společnosti, dokládajících rozdíl mezi náklady vzniklými v souvislosti s tou částí podnikové činnosti společnosti CSTP, na niž se vztahoval závazek veřejné služby, a příslušným příjmem. Region však konstatoval, že vzhledem k nedostatku přesných a spolehlivých údajů není schopen částku určit. |
| --- | --- |

(14)

Podle nejvyššího správního soudu měl přesnou výši dodatečné vyrovnávací platby dlužné společnosti CSTP určit Region na základě spolehlivých údajů dovoditelných z účetnictví společnosti, dokládajících rozdíl mezi náklady vzniklými v souvislosti s tou částí podnikové činnosti společnosti CSTP, na niž se vztahoval závazek veřejné služby, a příslušným příjmem. Region však konstatoval, že vzhledem k nedostatku přesných a spolehlivých údajů není schopen částku určit.

| (15) | Usnesením č. 8736/2010 ze dne 13. prosince 2010 nejvyšší správní soud jmenoval odborníka, aby tento úkol provedl. Podle italských orgánů nebyl tento odborník schopen určit částku, jež měla být předmětem vyrovnání, a teprve za pomoci dalšího odborníka, jmenovaného usnesením nejvyššího správního soudu č. 5897/2011 ze dne 7. listopadu 2011, byla vypočtena přesná výše vyrovnání, přičemž byla použita „induktivní metoda“, tak jak nařizuje rozhodnutí nejvyššího správního soudu č. 3244/2011 ze dne 25. července 2011. Na základě těchto výpočtů dospěli odborníci k závěru, že společnost CSTP obdržela nedostatečné vyrovnání pouze za rok 1998, jak vyplývá z použití vzorce pro výpočet podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69 (tarifní závazek). K výpočtu (případného) nedostatečného vyrovnání podle článku 10 téhož nařízení (závazek provozu nebo přepravy) nemohli odborníci „induktivní metodu“ použít vzhledem k nedostatku spolehlivých údajů a k riziku, že by použitím „induktivní metody“ došlo ke zvýšení vyrovnání vypočteného podle článku 11. Odborníci tak implicitně předpokládali, že společnosti CSTP byl uložen tarifní závazek. |
| --- | --- |

(15)

Usnesením č. 8736/2010 ze dne 13. prosince 2010 nejvyšší správní soud jmenoval odborníka, aby tento úkol provedl. Podle italských orgánů nebyl tento odborník schopen určit částku, jež měla být předmětem vyrovnání, a teprve za pomoci dalšího odborníka, jmenovaného usnesením nejvyššího správního soudu č. 5897/2011 ze dne 7. listopadu 2011, byla vypočtena přesná výše vyrovnání, přičemž byla použita „induktivní metoda“, tak jak nařizuje rozhodnutí nejvyššího správního soudu č. 3244/2011 ze dne 25. července 2011. Na základě těchto výpočtů dospěli odborníci k závěru, že společnost CSTP obdržela nedostatečné vyrovnání pouze za rok 1998, jak vyplývá z použití vzorce pro výpočet podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69 (tarifní závazek). K výpočtu (případného) nedostatečného vyrovnání podle článku 10 téhož nařízení (závazek provozu nebo přepravy) nemohli odborníci „induktivní metodu“ použít vzhledem k nedostatku spolehlivých údajů a k riziku, že by použitím „induktivní metody“ došlo ke zvýšení vyrovnání vypočteného podle článku 11. Odborníci tak implicitně předpokládali, že společnosti CSTP byl uložen tarifní závazek.

| (16) | Nejvyšší správní soud následně vynesl rozsudek č. 5649/2012 ze dne 7. listopadu 2012, jímž Regionu uložil povinnost zaplatit společnosti CSTP do 7. prosince 2012 částku 4 9 51  838 EUR, jež představovala výši nedostatečného vyrovnání pro společnost za rok 1998. Region tuto částku společnosti CSTP zaplatil dne 21. prosince 2012. |
| --- | --- |

(16)

Nejvyšší správní soud následně vynesl rozsudek č. 5649/2012 ze dne 7. listopadu 2012, jímž Regionu uložil povinnost zaplatit společnosti CSTP do 7. prosince 2012 částku 4 9 51  838 EUR, jež představovala výši nedostatečného vyrovnání pro společnost za rok 1998. Region tuto částku společnosti CSTP zaplatil dne 21. prosince 2012.

| (17) | Zaplacení této dodatečné vyrovnávací platby společnosti CSTP ze strany Regionu na základě rozsudku č. 5649/2012 představuje neoznámené opatření a je předmětem tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(17)

Zaplacení této dodatečné vyrovnávací platby společnosti CSTP ze strany Regionu na základě rozsudku č. 5649/2012 představuje neoznámené opatření a je předmětem tohoto rozhodnutí.

2.3.   DODATEČNÉ INFORMACE/PŘIPOMÍNKY POSKYTNUTÉ ITALSKÝMI ORGÁNY

| (18) | Podle italských orgánů společnost CSTP, stejně jako další provozovatelé regionálních služeb linkové autobusové dopravy, provozovala svou činnost na základě dočasných povolení (koncesí), jež musela být každoročně obnovována na základě předchozí žádosti podniku provozujícího službu. Tyto koncese udělovaly společnosti výlučné právo na poskytování dotčených služeb. |
| --- | --- |

(18)

Podle italských orgánů společnost CSTP, stejně jako další provozovatelé regionálních služeb linkové autobusové dopravy, provozovala svou činnost na základě dočasných povolení (koncesí), jež musela být každoročně obnovována na základě předchozí žádosti podniku provozujícího službu. Tyto koncese udělovaly společnosti výlučné právo na poskytování dotčených služeb.

| (19) | Italské orgány dále uvádějí, že společnost CSTP žádala Region o vydání koncesí k poskytování služeb na dotčených trasách každý rok během posuzovaného období a že koncese vždy stanovily, že služby jsou poskytovány zcela na vlastní riziko dotčeného podniku, a zejména, „aniž by poskytování služby opravňovalo k dotaci či vyrovnání jakékoli povahy“. Italské orgány poskytly kopii vzoru koncese z roku 1973 a potvrdily, že tento vzor se shoduje se vzorem, který v posuzovaném období používaly ve vztahu ke společnosti CSTP. Italské orgány však neposkytly žádnou koncesní smlouvu, jež by byla v posuzovaném období se společností CSTP skutečně uzavřena. |
| --- | --- |

(19)

Italské orgány dále uvádějí, že společnost CSTP žádala Region o vydání koncesí k poskytování služeb na dotčených trasách každý rok během posuzovaného období a že koncese vždy stanovily, že služby jsou poskytovány zcela na vlastní riziko dotčeného podniku, a zejména, „aniž by poskytování služby opravňovalo k dotaci či vyrovnání jakékoli povahy“. Italské orgány poskytly kopii vzoru koncese z roku 1973 a potvrdily, že tento vzor se shoduje se vzorem, který v posuzovaném období používaly ve vztahu ke společnosti CSTP. Italské orgány však neposkytly žádnou koncesní smlouvu, jež by byla v posuzovaném období se společností CSTP skutečně uzavřena.

| (20) | Italské orgány uvádějí, že na základě zmíněných koncesí měla společnost CSTP možnost navrhnout nahrazení způsobů dopravy, jež měly být použity, nebo požádat o úplné nebo částečné zrušení svého závazku veřejné služby, pokud by tento závazek pro podnik znamenal hospodářskou nevýhodu; společnost však tohoto práva nikdy nevyužila. Italské orgány dále tvrdí, že společnost Regionu nikdy neoznámila, že závazek přináší hospodářské nevýhody, ani že poskytuje služby, které by neposkytovala, pokud by neměla povinnost poskytovat je v rámci ZVS. Konečně podle italských orgánů společnost CSTP nikdy nepožádala o zrušení závazků veřejné služby, jak údajně stanoví čl. 4 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(20)

Italské orgány uvádějí, že na základě zmíněných koncesí měla společnost CSTP možnost navrhnout nahrazení způsobů dopravy, jež měly být použity, nebo požádat o úplné nebo částečné zrušení svého závazku veřejné služby, pokud by tento závazek pro podnik znamenal hospodářskou nevýhodu; společnost však tohoto práva nikdy nevyužila. Italské orgány dále tvrdí, že společnost Regionu nikdy neoznámila, že závazek přináší hospodářské nevýhody, ani že poskytuje služby, které by neposkytovala, pokud by neměla povinnost poskytovat je v rámci ZVS. Konečně podle italských orgánů společnost CSTP nikdy nepožádala o zrušení závazků veřejné služby, jak údajně stanoví čl. 4 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1191/69.

| (21) | Podle italských orgánů byly veřejné příspěvky, jež byly v minulosti poskytnuty společnosti CSTP, založeny na metodice standardních hospodářských nákladů, která předpokládá použití parametrů stanovených regionálním zákonem č. 16/1983 (5), jako je počet přidělených kilometrů ve vztahu k počtu skutečně ujetých kilometrů, počet zaměstnanců a autobusů, který se liší podle typu poskytované služby (městská doprava, doprava v horském či kopcovitém terénu), právní a ekonomické podmínky vztahující se k zaměstnancům, velikost podniku a náklady na autobusy. |
| --- | --- |

(21)

Podle italských orgánů byly veřejné příspěvky, jež byly v minulosti poskytnuty společnosti CSTP, založeny na metodice standardních hospodářských nákladů, která předpokládá použití parametrů stanovených regionálním zákonem č. 16/1983 (5), jako je počet přidělených kilometrů ve vztahu k počtu skutečně ujetých kilometrů, počet zaměstnanců a autobusů, který se liší podle typu poskytované služby (městská doprava, doprava v horském či kopcovitém terénu), právní a ekonomické podmínky vztahující se k zaměstnancům, velikost podniku a náklady na autobusy.

| (22) | Italské orgány mají pochybnosti ohledně toho, zda společnost CSTP prokázala, že plnila závazky veřejné služby účinně a správně v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69, a tvrdí, že společnost CSTP nedisponovala systémem oddělených účtů stanoveným v čl. 1 odst. 5 téhož nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Italské orgány mají pochybnosti ohledně toho, zda společnost CSTP prokázala, že plnila závazky veřejné služby účinně a správně v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69, a tvrdí, že společnost CSTP nedisponovala systémem oddělených účtů stanoveným v čl. 1 odst. 5 téhož nařízení.

2.4.   VÝŠE VYROVNÁNÍ

| (23) | Jak uvádí 15. bod odůvodnění, nejvyšší správní soud jmenoval dva odborníky, aby stanovili výši dodatečné vyrovnávací platby, kterou Region dluží společnosti CSTP podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69. Oba odborníci předložili svou zprávu dne 27. září 2012, avšak pouze druhý odborník byl schopen výši této dlužné dodatečné vyrovnávací platby vypočítat. |
| --- | --- |

(23)

Jak uvádí 15. bod odůvodnění, nejvyšší správní soud jmenoval dva odborníky, aby stanovili výši dodatečné vyrovnávací platby, kterou Region dluží společnosti CSTP podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69. Oba odborníci předložili svou zprávu dne 27. září 2012, avšak pouze druhý odborník byl schopen výši této dlužné dodatečné vyrovnávací platby vypočítat.

| (24) | Pokud jde o závazek provozu nebo přepravy podle článku 10 nařízení (EHS) č. 1191/69, odborníci ve zprávě několikrát opakují, že žádosti společnosti CSTP o dodatečné vyrovnání nebyly podpořeny dostatečným množstvím údajů, které by byly podloženy dokumenty a umožňovaly by přesný výpočet částky. Dále strany (tj. společnost CSTP a Region) rovněž předložily údaje, které nebyly ve vzájemném souladu nebo nebyly dostatečně přesné, neboť se ukázalo, že jsou pouze přibližné. V důsledku toho dospěli odborníci ve zprávě k závěru, že strany předložily písemné důkazy nedostatečné k posouzení hospodářské nevýhody vztahující se k linkové autobusové dopravě, což i přes použití „induktivní metody“ stanovené nejvyšším správním soudem znemožnilo jakýkoli spolehlivý odhad ve věci. Odborníci proto dospěli k závěru, že dodatečné vyrovnání týkající se závazku provozu nebo přepravy vypočtené podle článku 10 nařízení (EHS) č. 1191/69 (6), by mělo být rovno nule. |
| --- | --- |

(24)

Pokud jde o závazek provozu nebo přepravy podle článku 10 nařízení (EHS) č. 1191/69, odborníci ve zprávě několikrát opakují, že žádosti společnosti CSTP o dodatečné vyrovnání nebyly podpořeny dostatečným množstvím údajů, které by byly podloženy dokumenty a umožňovaly by přesný výpočet částky. Dále strany (tj. společnost CSTP a Region) rovněž předložily údaje, které nebyly ve vzájemném souladu nebo nebyly dostatečně přesné, neboť se ukázalo, že jsou pouze přibližné. V důsledku toho dospěli odborníci ve zprávě k závěru, že strany předložily písemné důkazy nedostatečné k posouzení hospodářské nevýhody vztahující se k linkové autobusové dopravě, což i přes použití „induktivní metody“ stanovené nejvyšším správním soudem znemožnilo jakýkoli spolehlivý odhad ve věci. Odborníci proto dospěli k závěru, že dodatečné vyrovnání týkající se závazku provozu nebo přepravy vypočtené podle článku 10 nařízení (EHS) č. 1191/69 (6), by mělo být rovno nule.

| (25) | Pokud jde o dodatečné vyrovnání za tarifní závazky podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, odborníci dospěli k závěru, že není možné ho vypočítat podle odstavce 2 uvedeného ustanovení, neboť strany nikdy nedefinovaly situaci na trhu; výši vyrovnání by proto bylo nutné vypočítat podle odstavce 1 uvedeného ustanovení. Odborníci však uznávají, že vzhledem k nedostatku údajů či nespolehlivosti údajů vyrovnání nelze vypočítat ani podle odstavce 1. Proto byla použita „induktivní metoda“ stanovená nejvyšším správním soudem, která spočívá v použití konceptu „standardních nákladů“ založeného na „standardních jednotkových nákladech“ a počtu kilometrů, na které se vztahuje koncese, s cílem vypočítat, zda bylo společnosti CSTP v posuzovaném období za tarifní závazky, jež jí byly uloženy, poskytnuto nedostatečné vyrovnání. |
| --- | --- |

(25)

Pokud jde o dodatečné vyrovnání za tarifní závazky podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, odborníci dospěli k závěru, že není možné ho vypočítat podle odstavce 2 uvedeného ustanovení, neboť strany nikdy nedefinovaly situaci na trhu; výši vyrovnání by proto bylo nutné vypočítat podle odstavce 1 uvedeného ustanovení. Odborníci však uznávají, že vzhledem k nedostatku údajů či nespolehlivosti údajů vyrovnání nelze vypočítat ani podle odstavce 1. Proto byla použita „induktivní metoda“ stanovená nejvyšším správním soudem, která spočívá v použití konceptu „standardních nákladů“ založeného na „standardních jednotkových nákladech“ a počtu kilometrů, na které se vztahuje koncese, s cílem vypočítat, zda bylo společnosti CSTP v posuzovaném období za tarifní závazky, jež jí byly uloženy, poskytnuto nedostatečné vyrovnání.

| (26) | Na tomto základě odborníci vypočítali výši dodatečného vyrovnání podle vzorce uvedeného v článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, přičemž předpokládali, že společnosti CSTP byly v posuzovaném období uloženy tarifní závazky; jejich výpočet shrnuje následující tabulka: | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | Výnosy přiřaditelné fungování na obchodním základě |

(26)

Na tomto základě odborníci vypočítali výši dodatečného vyrovnání podle vzorce uvedeného v článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, přičemž předpokládali, že společnosti CSTP byly v posuzovaném období uloženy tarifní závazky; jejich výpočet shrnuje následující tabulka:

1997

1998

1999

2000

2001

2002

A)

Výnosy přiřaditelné fungování na obchodním základě

4 0 3 03  387,71

4 2 3 12  390,51

4 1 1 74  023,85

4 2 3 99  523,59

4 2 0 10  059,97

4 2 0 10  059,97

| B) | Skutečné výnosy přiřaditelné fungování v předmětném případě |
| --- | --- |

B)

Skutečné výnosy přiřaditelné fungování v předmětném případě

9 4 84  545,48

8 7 05  924,03

8 5 77  234,29

9 2 54  374,76

9 4 47  735,00

9 4 30  225,00

| C) | Již vyplacené příspěvky |
| --- | --- |

C)

Již vyplacené příspěvky

3 4 1 06  026,86

2 9 9 35  681,81

3 4 1 24  760,15

3 5 1 99  742,20

3 3 4 96  192,00

3 3 8 69  048,00

A-(B+C)

-  3 2 87  184,64

3 6 70  784,68

-  1 5 27  970,59

-  2 0 54  593,37

- 9 33  867,03

-  1 2 89  213,03

A-(B+C)

3 6 70  784,68

| (27) | Z uvedených výpočtů vyplývá, že společnost CSTP by mohla tvrdit, že obdržela nedostatečné vyrovnání, pouze pokud jde o rok 1998, a to z důvodu údajných tarifních závazků, jež jí byly uloženy. Výše nedostatečného vyrovnání za tento rok je rovna částce 3 6 70  784,68 EUR, k níž se připočítají zákonné úroky ve výši 1 2 81  053,57 EUR, z čehož vyplývá, že výše dodatečného vyrovnání činí 4 9 51  838,25 EUR; nejvyšší správní soud uložil Regionu, aby tuto částku společnosti CSTP uhradil a tento ji dne 21. prosince 2012 skutečně uhradil. |
| --- | --- |

(27)

Z uvedených výpočtů vyplývá, že společnost CSTP by mohla tvrdit, že obdržela nedostatečné vyrovnání, pouze pokud jde o rok 1998, a to z důvodu údajných tarifních závazků, jež jí byly uloženy. Výše nedostatečného vyrovnání za tento rok je rovna částce 3 6 70  784,68 EUR, k níž se připočítají zákonné úroky ve výši 1 2 81  053,57 EUR, z čehož vyplývá, že výše dodatečného vyrovnání činí 4 9 51  838,25 EUR; nejvyšší správní soud uložil Regionu, aby tuto částku společnosti CSTP uhradil a tento ji dne 21. prosince 2012 skutečně uhradil.

2.5.   ODŮVODNĚNÍ ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (28) | Jak vyplývá z rozhodnutí zahájit řízení, měla Komise řadu pochybností, pokud jde o slučitelnost opatření s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(28)

Jak vyplývá z rozhodnutí zahájit řízení, měla Komise řadu pochybností, pokud jde o slučitelnost opatření s vnitřním trhem.

| (29) | Zaprvé si Komise kladla otázku, zda byly splněny čtyři podmínky stanovené Soudním dvorem Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) v judikatuře Altmark
   (7). |
| --- | --- |

(29)

Zaprvé si Komise kladla otázku, zda byly splněny čtyři podmínky stanovené Soudním dvorem Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) v judikatuře Altmark
   (7).

| (30) | Zadruhé měla Komise pochybnosti, pokud jde o vynětí z oznamovací povinnosti ve smyslu nařízení (EHS) č. 1191/69. Za účelem stanovení, zda v daném případě čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 skutečně italské orgány zprošťuje povinnosti předchozího oznámení, je tedy nezbytné zaprvé určit, zda Region skutečně jednostranně uložil společnosti CSTP závazek veřejné služby, a zadruhé, zda je přiznané vyrovnání uznané za tento závazek v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69. Komise nemohla dospět závěru, pokud jde o otázku, zda vyrovnání poskytnuté společnosti CSTP tyto podmínky splňuje. |
| --- | --- |

(30)

Zadruhé měla Komise pochybnosti, pokud jde o vynětí z oznamovací povinnosti ve smyslu nařízení (EHS) č. 1191/69. Za účelem stanovení, zda v daném případě čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 skutečně italské orgány zprošťuje povinnosti předchozího oznámení, je tedy nezbytné zaprvé určit, zda Region skutečně jednostranně uložil společnosti CSTP závazek veřejné služby, a zadruhé, zda je přiznané vyrovnání uznané za tento závazek v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69. Komise nemohla dospět závěru, pokud jde o otázku, zda vyrovnání poskytnuté společnosti CSTP tyto podmínky splňuje.

| (31) | Zatřetí měla Komise pochybnosti, pokud jde o slučitelnost opatření ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (8). Pokud by se potvrdilo, že alespoň jedna z podmínek vynětí z oznamovací povinnosti stanovených nařízením (EHS) č. 1191/69 nebyla splněna a že je nezbytné provést posouzení podle nařízení (ES) č. 1370/2007, měla by Komise pochybnosti ohledně splnění podmínek tohoto nařízení v projednávané věci. |
| --- | --- |

(31)

Zatřetí měla Komise pochybnosti, pokud jde o slučitelnost opatření ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (8). Pokud by se potvrdilo, že alespoň jedna z podmínek vynětí z oznamovací povinnosti stanovených nařízením (EHS) č. 1191/69 nebyla splněna a že je nezbytné provést posouzení podle nařízení (ES) č. 1370/2007, měla by Komise pochybnosti ohledně splnění podmínek tohoto nařízení v projednávané věci.

3.   VYJÁDŘENÍ ITÁLIE

| (32) | Italské orgány na celostátní úrovni nepodaly připomínky k rozhodnutí zahájit řízení. Připomínky podal pouze region Kampánie. |
| --- | --- |

(32)

Italské orgány na celostátní úrovni nepodaly připomínky k rozhodnutí zahájit řízení. Připomínky podal pouze region Kampánie.

| (33) | Zaprvé Region konstatoval, že společnost CSTP nepředložila žádný důkaz, kterým by doložila existenci odpovídajícího oddělení účtů. |
| --- | --- |

(33)

Zaprvé Region konstatoval, že společnost CSTP nepředložila žádný důkaz, kterým by doložila existenci odpovídajícího oddělení účtů.

| (34) | Opětovně tedy potvrdil, že v posuzovaném období nedošlo k žádnému jednostrannému uložení závazku veřejné služby. Společnost CSTP na základě v té době platných předpisů každoročně žádala o obnovení služeb podléhajících koncesi a že žádný z aktů o udělení koncese neobsahoval jednostranné uložení ZVS. Kromě toho, aby Region vyhověl rozsudku, opakovaně od společnosti CSTP požadoval předložení písemných důkazů o aktech či smlouvách, na jejichž základě podle ní k uložení ZVS došlo, podle jeho sdělení však nikdy neobdržel žádnou odpověď. Společnost CSTP neposkytla ani důkazní prostředky, jež by doložily, že Region požádala o úpravu podmínek stanovených v koncesních smlouvách, pokud jde o spoje, jízdní řády a sazby, ani důkazy, jež by doložily, že Region případné požadavky v tomto ohledu zamítl. Pokud jde o tarifní stropy, Region uvedl, že sazby uvedené v koncesních smlouvách spadaly pod obecná opatření cenové politiky uplatňované všemi podniky v tomto odvětví. |
| --- | --- |

(34)

Opětovně tedy potvrdil, že v posuzovaném období nedošlo k žádnému jednostrannému uložení závazku veřejné služby. Společnost CSTP na základě v té době platných předpisů každoročně žádala o obnovení služeb podléhajících koncesi a že žádný z aktů o udělení koncese neobsahoval jednostranné uložení ZVS. Kromě toho, aby Region vyhověl rozsudku, opakovaně od společnosti CSTP požadoval předložení písemných důkazů o aktech či smlouvách, na jejichž základě podle ní k uložení ZVS došlo, podle jeho sdělení však nikdy neobdržel žádnou odpověď. Společnost CSTP neposkytla ani důkazní prostředky, jež by doložily, že Region požádala o úpravu podmínek stanovených v koncesních smlouvách, pokud jde o spoje, jízdní řády a sazby, ani důkazy, jež by doložily, že Region případné požadavky v tomto ohledu zamítl. Pokud jde o tarifní stropy, Region uvedl, že sazby uvedené v koncesních smlouvách spadaly pod obecná opatření cenové politiky uplatňované všemi podniky v tomto odvětví.

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (35) | Jedinou třetí stranou, která v odpovědi na rozhodnutí zahájit řízení předložila připomínky, byla společnost CSTP, příjemce opatření. Společnost CSTP ve svých prohlášeních vyjadřuje nesouhlas s předběžným postojem, který Komise zastává v rozhodnutí zahájit řízení. |
| --- | --- |

(35)

Jedinou třetí stranou, která v odpovědi na rozhodnutí zahájit řízení předložila připomínky, byla společnost CSTP, příjemce opatření. Společnost CSTP ve svých prohlášeních vyjadřuje nesouhlas s předběžným postojem, který Komise zastává v rozhodnutí zahájit řízení.

| (36) | Zaprvé se společnost CSTP domnívá, že jí během posuzovaného období Region jednostranně uložil ZVS. Na podporu tohoto tvrzení uvádí, že tyto ZVS nebyly vymezeny v dokumentu o udělení koncese, protože takový dokument neexistoval, nýbrž vyplývaly výlučně z interních aktů Regionu, které se týkaly předběžného určení organizace podniku a stanovení vyrovnání pomocí metody „standardních nákladů“. Společnost CSTP vysvětlila, že Itálie upravovala ZVS zákonem č. 151/81, regionálním zákonem č. 16/83, článkem 4 zákona č. 59/97 a legislativním nařízením č. 422/97. Region svěřil společnosti CSTP ZVS prostřednictvím aktu o udělení koncese z roku 1972/73, který byl každoročně prodlužován až do roku 2003. Skutečnost, že v posuzovaném období byly společnosti CSTP uloženy ZVS – např. tarifní závazky či závazky týkající se spojů, zastávek a jízdních řádů – je možné podle jejího vyjádření dovodit z těchto dokumentů:






  — | „překlenovací smlouva o službách“ uzavřená mezi společností CSTP a Regionem na rok 2003 v souladu s článkem 46 regionálního zákona č. 3/02, kterou byly prodlouženy a nahrazeny stávající koncese; |
| --- | --- | --- |

(36)

Zaprvé se společnost CSTP domnívá, že jí během posuzovaného období Region jednostranně uložil ZVS. Na podporu tohoto tvrzení uvádí, že tyto ZVS nebyly vymezeny v dokumentu o udělení koncese, protože takový dokument neexistoval, nýbrž vyplývaly výlučně z interních aktů Regionu, které se týkaly předběžného určení organizace podniku a stanovení vyrovnání pomocí metody „standardních nákladů“. Společnost CSTP vysvětlila, že Itálie upravovala ZVS zákonem č. 151/81, regionálním zákonem č. 16/83, článkem 4 zákona č. 59/97 a legislativním nařízením č. 422/97. Region svěřil společnosti CSTP ZVS prostřednictvím aktu o udělení koncese z roku 1972/73, který byl každoročně prodlužován až do roku 2003. Skutečnost, že v posuzovaném období byly společnosti CSTP uloženy ZVS – např. tarifní závazky či závazky týkající se spojů, zastávek a jízdních řádů – je možné podle jejího vyjádření dovodit z těchto dokumentů:

—

„překlenovací smlouva o službách“ uzavřená mezi společností CSTP a Regionem na rok 2003 v souladu s článkem 46 regionálního zákona č. 3/02, kterou byly prodlouženy a nahrazeny stávající koncese;

| — | usnesení regionální rady (Giunta regionale) č. 4873 ze dne 30. prosince 1999, kterým bylo společnosti CSTP povoleno změnit trasu autobusového spoje v návaznosti na žádosti společnosti samotné a dalších žadatelů; |
| --- | --- |

—

usnesení regionální rady (Giunta regionale) č. 4873 ze dne 30. prosince 1999, kterým bylo společnosti CSTP povoleno změnit trasu autobusového spoje v návaznosti na žádosti společnosti samotné a dalších žadatelů;

| — | rozhodnutí regionální rady č. 327 ze dne 4. května 2000, kterým bylo prodlouženo pozastavení zvyšování cen předplacených jízdenek regionální autobusové dopravy; |
| --- | --- |

—

rozhodnutí regionální rady č. 327 ze dne 4. května 2000, kterým bylo prodlouženo pozastavení zvyšování cen předplacených jízdenek regionální autobusové dopravy;

| — | oznámení 5171/2000, jímž se sdělují různé způsoby výpočtu cen běžných předplacených jízdenek a předplacených jízdenek na spoje pro pracující; |
| --- | --- |

—

oznámení 5171/2000, jímž se sdělují různé způsoby výpočtu cen běžných předplacených jízdenek a předplacených jízdenek na spoje pro pracující;

| — | vyhláška regionálního radního pro dopravu č. 1609/2001 o přechodu z liry na euro, v níž se držitelům koncesí připomíná zákaz uplatňovat nepatřičná zvýšení cen; přičemž se jednalo o závazek vyplývající z koncese/smlouvy. |
| --- | --- |

—

vyhláška regionálního radního pro dopravu č. 1609/2001 o přechodu z liry na euro, v níž se držitelům koncesí připomíná zákaz uplatňovat nepatřičná zvýšení cen; přičemž se jednalo o závazek vyplývající z koncese/smlouvy.

| (37) | A konečně společnost CSTP poukázala na to, že jelikož Region opakovaně snížil výši standardních nákladů tím, že ji nejednotně uplatňoval na různé spoje a koncese, někteří dopravci se rozhodli některé spoje, které byly soustavně ztrátové. Region však odpověděl, že dopravci jsou povinni zajistit provoz těchto spojů – jak stanovuje ZVS, a že v případě zrušení spojů by dopravci byli obviněni z přerušení veřejné služby. To podle společnosti CSTP dokazuje, že jí byl uložen ZVS. Společnost CSTP však na podporu tohoto tvrzení nepředložila žádné důkazy. |
| --- | --- |

(37)

A konečně společnost CSTP poukázala na to, že jelikož Region opakovaně snížil výši standardních nákladů tím, že ji nejednotně uplatňoval na různé spoje a koncese, někteří dopravci se rozhodli některé spoje, které byly soustavně ztrátové. Region však odpověděl, že dopravci jsou povinni zajistit provoz těchto spojů – jak stanovuje ZVS, a že v případě zrušení spojů by dopravci byli obviněni z přerušení veřejné služby. To podle společnosti CSTP dokazuje, že jí byl uložen ZVS. Společnost CSTP však na podporu tohoto tvrzení nepředložila žádné důkazy.

| (38) | Zadruhé společnost CSTP tvrdila, že vzhledem k tomu, že provozovala svou činnost výlučně jako poskytovatel služeb místní veřejné dopravy a nevykonávala žádnou další obchodní činnost, nebyla povinna vést oddělené účetnictví. Společnost CSTP vysvětlila, že platná právní úprava stanovila pouze to, aby účetní údaje vztahující se k činnosti veřejné dopravy podléhající ZVS byly vedeny odděleně od údajů vztahujících se k dalším činnostem podniku, a nepožadovala další účetní oddělení, které by odděleně vykazovalo výnosy a náklady podle jednotlivých linek. Společnost CSTP je ryze veřejnou společností, jejímž jediným úkolem v posuzovaném období bylo poskytovat služby veřejné dopravy v režimu ZVS, a tak je tomu i nyní. Účetnictví společnosti obsahovalo tedy pouze údaje o činnostech vykonávaných v rámci závazku veřejné služby, a to z jasného a zásadního důvodu, že – s výjimkou služeb pronájmu poskytovaných v roce 1998, které jsou v účetnictví společnosti vedeny odděleně – v průběhu dotčených let společnost žádnou jinou formu podnikatelské činnosti nevykonávala. Společnost CSTP doplnila, že spolehlivost účetních údajů nebyla Regionem nikdy zpochybněna; Region je naopak správně používal jako základ pro výpočet a vyplácení ročních příspěvků. |
| --- | --- |

(38)

Zadruhé společnost CSTP tvrdila, že vzhledem k tomu, že provozovala svou činnost výlučně jako poskytovatel služeb místní veřejné dopravy a nevykonávala žádnou další obchodní činnost, nebyla povinna vést oddělené účetnictví. Společnost CSTP vysvětlila, že platná právní úprava stanovila pouze to, aby účetní údaje vztahující se k činnosti veřejné dopravy podléhající ZVS byly vedeny odděleně od údajů vztahujících se k dalším činnostem podniku, a nepožadovala další účetní oddělení, které by odděleně vykazovalo výnosy a náklady podle jednotlivých linek. Společnost CSTP je ryze veřejnou společností, jejímž jediným úkolem v posuzovaném období bylo poskytovat služby veřejné dopravy v režimu ZVS, a tak je tomu i nyní. Účetnictví společnosti obsahovalo tedy pouze údaje o činnostech vykonávaných v rámci závazku veřejné služby, a to z jasného a zásadního důvodu, že – s výjimkou služeb pronájmu poskytovaných v roce 1998, které jsou v účetnictví společnosti vedeny odděleně – v průběhu dotčených let společnost žádnou jinou formu podnikatelské činnosti nevykonávala. Společnost CSTP doplnila, že spolehlivost účetních údajů nebyla Regionem nikdy zpochybněna; Region je naopak správně používal jako základ pro výpočet a vyplácení ročních příspěvků.

| (39) | Zatřetí, poté co společnost CSTP připomněla pravomocný rozsudek nejvyššího správního soudu, zpochybnila tři argumenty přeložené Regionem:






  — | výpočet se neopíral o analytické účetnictví rozdělené mezi oddělená nákladová střediska, jež by umožňovalo odlišit činnosti podléhající ZVS; |
| --- | --- | --- |

(39)

Zatřetí, poté co společnost CSTP připomněla pravomocný rozsudek nejvyššího správního soudu, zpochybnila tři argumenty přeložené Regionem:

—

výpočet se neopíral o analytické účetnictví rozdělené mezi oddělená nákladová střediska, jež by umožňovalo odlišit činnosti podléhající ZVS;

| — | vzhledem k nedostatku účetních údajů umožňujících určit konkrétní položky, které je třeba vypočítat podle článků 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, byl výpočet proveden „induktivní metodou“ za pomoci metodologického systému, který Region označil jako „nejasný a scestný“; |
| --- | --- |

—

vzhledem k nedostatku účetních údajů umožňujících určit konkrétní položky, které je třeba vypočítat podle článků 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, byl výpočet proveden „induktivní metodou“ za pomoci metodologického systému, který Region označil jako „nejasný a scestný“;

| — | výpočet nezohledňoval skutečnost, že řízení společnosti CSTP nepodléhalo požadavku na účinnost podle článku 12 nařízení (EHS) č. 1191/69, jak se vyvozuje ze srovnání údajů týkajících se činnosti společnosti CSTP a činnosti jiného provozovatele místní dopravy, společnosti SITA SpA. |
| --- | --- |

—

výpočet nezohledňoval skutečnost, že řízení společnosti CSTP nepodléhalo požadavku na účinnost podle článku 12 nařízení (EHS) č. 1191/69, jak se vyvozuje ze srovnání údajů týkajících se činnosti společnosti CSTP a činnosti jiného provozovatele místní dopravy, společnosti SITA SpA.

| (40) | Společnost CSTP se domnívá, že předloženou účetní dokumentaci nelze považovat za nezpůsobilou k podložení žádosti o vyrovnání jen proto, že se jedná o výroční účetní závěrky a „formuláře E“ (9) (neboli dokumenty založené na podnikovém účetnictví, které obsahují informace nezbytné ke každoročnímu výpočtu veřejného příspěvku) bez úplných opisů příslušných účetních a administrativních dokumentů (účetní deník, kniha analytických účtů, vystavené a přijaté faktury, matrice jízdenek atd.). Podle společnosti CSTP lze tento argument snadno vyvrátit poukázáním na skutečnost, že v minulosti Region stejné údaje akceptoval a považoval je za věrohodné. Navíc vzhledem k tomu, že uplynuly lhůty pro uchovávání úplné účetní a administrativní dokumentace za posuzované období, je objektivně obtížné domáhat se jejich kopií. Je tedy naprosto legitimní stanovit dlužnou částku vyrovnání za použití „induktivní metody“, jak stanovil nejvyšší správní soud. Konečně závěrky byly řádně ověřeny a jejich správnost a pravdivost nebyla nikdy zpochybněna. Vyplývá z toho, že účetnictví předložené společností CSTP je bezesporu odpovídající a umožňuje výpočet vyrovnání v plném souladu s ustanoveními nařízení (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(40)

Společnost CSTP se domnívá, že předloženou účetní dokumentaci nelze považovat za nezpůsobilou k podložení žádosti o vyrovnání jen proto, že se jedná o výroční účetní závěrky a „formuláře E“ (9) (neboli dokumenty založené na podnikovém účetnictví, které obsahují informace nezbytné ke každoročnímu výpočtu veřejného příspěvku) bez úplných opisů příslušných účetních a administrativních dokumentů (účetní deník, kniha analytických účtů, vystavené a přijaté faktury, matrice jízdenek atd.). Podle společnosti CSTP lze tento argument snadno vyvrátit poukázáním na skutečnost, že v minulosti Region stejné údaje akceptoval a považoval je za věrohodné. Navíc vzhledem k tomu, že uplynuly lhůty pro uchovávání úplné účetní a administrativní dokumentace za posuzované období, je objektivně obtížné domáhat se jejich kopií. Je tedy naprosto legitimní stanovit dlužnou částku vyrovnání za použití „induktivní metody“, jak stanovil nejvyšší správní soud. Konečně závěrky byly řádně ověřeny a jejich správnost a pravdivost nebyla nikdy zpochybněna. Vyplývá z toho, že účetnictví předložené společností CSTP je bezesporu odpovídající a umožňuje výpočet vyrovnání v plném souladu s ustanoveními nařízení (EHS) č. 1191/69.

| (41) | Pokud jde o správnost metody výpočtu a její soudržnost s právní úpravou Unie, společnost CSTP má za to, že by měla obdržet vyrovnání za nevýhody v podobě rozdílu mezi nižšími příjmy a vyššími náklady, které jí vznikly v důsledku uložení ZVS. Za účelem stanovení hodnoty nižších příjmů na základě spolehlivých údajů poukázala společnost CSTP zejména na skutečné roční příjmy z provozu, které odpovídaly součinu skutečného počtu jednotek dopravy a stanovené sazby. Určila tak částku, jež má být podle právní úpravy Unie odečtena, a poukázala na příjmy nezbytné k tomu, aby se přinejmenším pokryly skutečné náklady vyplývající z ročních závěrek. Výše ročních příjmů z provozu se shoduje se skutečnými příjmy společnosti z činnosti, na niž se vztahuje tarifní závazek a která představuje jedinou činnost společnosti CSTP. Údaje týkající se příjmů jsou dovozeny z ročních závěrek společnosti CSTP a z „formulářů E“, které byly každoročně zasílány Regionu a jejichž spolehlivost Region nikdy nezpochybnil. Neexistuje tudíž žádný důvod, proč by tyto částky měly být rozepisovány na jednotlivé položky. Pokud jde o částku, která má být odečtena, společnost CSTP potvrdila, že použila kritérium plně slučitelné s pokyny obsaženými v nařízení (EHS) č. 1191/69, jež umožňuje použít sazbu, kterou by společnost použila, kdyby fungovala na obchodním základě, tedy sazbu, která musí umožnit pokrytí skutečně vynaložených nákladů. Pokud jde o rozdíl mezi náklady, které by vznikly buď při použití nejpříznivější možné sazby, nebo kdyby podnik fungoval na obchodním základě, a skutečně vzniklými náklady, společnost CSTP má za to, že její výpočet je plně v souladu s článkem 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, protože umožňuje postihnout nižší náklady, které podnik vynaložil jako povinný k ZVS, ve vztahu k výši regionálních příspěvků vyplacených za účelem vyrovnání provozních nákladů. Nakonec společnost CSTP připomíná, že články 10 i 11 uvedeného nařízení stanovují právo podniků veřejné dopravy, na které se vztahuje ZVS, na vyrovnání za všechny negativní dopady vzniklé v důsledku jejich závazků. |
| --- | --- |

(41)

Pokud jde o správnost metody výpočtu a její soudržnost s právní úpravou Unie, společnost CSTP má za to, že by měla obdržet vyrovnání za nevýhody v podobě rozdílu mezi nižšími příjmy a vyššími náklady, které jí vznikly v důsledku uložení ZVS. Za účelem stanovení hodnoty nižších příjmů na základě spolehlivých údajů poukázala společnost CSTP zejména na skutečné roční příjmy z provozu, které odpovídaly součinu skutečného počtu jednotek dopravy a stanovené sazby. Určila tak částku, jež má být podle právní úpravy Unie odečtena, a poukázala na příjmy nezbytné k tomu, aby se přinejmenším pokryly skutečné náklady vyplývající z ročních závěrek. Výše ročních příjmů z provozu se shoduje se skutečnými příjmy společnosti z činnosti, na niž se vztahuje tarifní závazek a která představuje jedinou činnost společnosti CSTP. Údaje týkající se příjmů jsou dovozeny z ročních závěrek společnosti CSTP a z „formulářů E“, které byly každoročně zasílány Regionu a jejichž spolehlivost Region nikdy nezpochybnil. Neexistuje tudíž žádný důvod, proč by tyto částky měly být rozepisovány na jednotlivé položky. Pokud jde o částku, která má být odečtena, společnost CSTP potvrdila, že použila kritérium plně slučitelné s pokyny obsaženými v nařízení (EHS) č. 1191/69, jež umožňuje použít sazbu, kterou by společnost použila, kdyby fungovala na obchodním základě, tedy sazbu, která musí umožnit pokrytí skutečně vynaložených nákladů. Pokud jde o rozdíl mezi náklady, které by vznikly buď při použití nejpříznivější možné sazby, nebo kdyby podnik fungoval na obchodním základě, a skutečně vzniklými náklady, společnost CSTP má za to, že její výpočet je plně v souladu s článkem 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, protože umožňuje postihnout nižší náklady, které podnik vynaložil jako povinný k ZVS, ve vztahu k výši regionálních příspěvků vyplacených za účelem vyrovnání provozních nákladů. Nakonec společnost CSTP připomíná, že články 10 i 11 uvedeného nařízení stanovují právo podniků veřejné dopravy, na které se vztahuje ZVS, na vyrovnání za všechny negativní dopady vzniklé v důsledku jejich závazků.

| (42) | Začtvrté, pokud jde o posouzení týkající se státní podpory, jež je předmětem rozhodnutí zahájit řízení, společnost CSTP uvedla, že v dotčeném období nebyl v Itálii trh veřejné dopravy otevřen hospodářské soutěži podniků sídlících v jiných členských státech, a proto dospěla k závěru, že nedošlo k ovlivnění obchodu či narušení hospodářské soutěže. Obdobně, s ohledem na stávající organizaci služeb místní veřejné dopravy, která je založena na jednostranné výlučné koncesi na určité dopravní spoje, nemohlo vyrovnání hospodářskou soutěž narušit. Dále s ohledem na to, že standardní náklady na kilometr stanovil Region a držitel koncese je přijal spolu s ostatními ZVS, nemohla vzniknout žádná výhoda. Na tarifní závazek, na rozdíl od závazků provozu a přepravy, nemá případné rozlišení dopravních činností podniku žádný vliv. Společnost CSTP se proto domnívá, že nejméně tři z podmínek, které Soudní dvůr stanovil pro určení, zda se jedná o státní podporu, nejsou v projednávané věci splněny. |
| --- | --- |

(42)

Začtvrté, pokud jde o posouzení týkající se státní podpory, jež je předmětem rozhodnutí zahájit řízení, společnost CSTP uvedla, že v dotčeném období nebyl v Itálii trh veřejné dopravy otevřen hospodářské soutěži podniků sídlících v jiných členských státech, a proto dospěla k závěru, že nedošlo k ovlivnění obchodu či narušení hospodářské soutěže. Obdobně, s ohledem na stávající organizaci služeb místní veřejné dopravy, která je založena na jednostranné výlučné koncesi na určité dopravní spoje, nemohlo vyrovnání hospodářskou soutěž narušit. Dále s ohledem na to, že standardní náklady na kilometr stanovil Region a držitel koncese je přijal spolu s ostatními ZVS, nemohla vzniknout žádná výhoda. Na tarifní závazek, na rozdíl od závazků provozu a přepravy, nemá případné rozlišení dopravních činností podniku žádný vliv. Společnost CSTP se proto domnívá, že nejméně tři z podmínek, které Soudní dvůr stanovil pro určení, zda se jedná o státní podporu, nejsou v projednávané věci splněny.

| (43) | Společnost CSTP má za to, že slučitelnost vyrovnání by měla být posuzována podle nařízení (EHS) č. 1191/69, a nikoli podle ustanovení Smlouvy vztahujících se na státní podporu. |
| --- | --- |

(43)

Společnost CSTP má za to, že slučitelnost vyrovnání by měla být posuzována podle nařízení (EHS) č. 1191/69, a nikoli podle ustanovení Smlouvy vztahujících se na státní podporu.

| (44) | Pokud jde o vynětí z oznamovací povinnosti podle nařízení (EHS) č. 1191/69, společnost CSTP argumentuje, že jelikož Region uložil tarifní závazek jednostranně a jelikož částky nespadají do rámce ZVS na základě smlouvy o službách, nýbrž vyplývají ze správného použití výpočtu podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69 v rámci koncese, platba vyplacená jako vyrovnání byla vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 17 odst. 2 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(44)

Pokud jde o vynětí z oznamovací povinnosti podle nařízení (EHS) č. 1191/69, společnost CSTP argumentuje, že jelikož Region uložil tarifní závazek jednostranně a jelikož částky nespadají do rámce ZVS na základě smlouvy o službách, nýbrž vyplývají ze správného použití výpočtu podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69 v rámci koncese, platba vyplacená jako vyrovnání byla vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 17 odst. 2 tohoto nařízení.

5.   VYJÁDŘENÍ ITÁLIE K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍ STRANY

| (45) | Italské orgány se k připomínkám společnosti CSTP nevyjádřily. |
| --- | --- |

(45)

Italské orgány se k připomínkám společnosti CSTP nevyjádřily.

6.   POSOUZENÍ PODPORY

6.1.   EXISTENCE PODPORY

| (46) | Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem [...].“ |
| --- | --- |

(46)

Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem [...].“

| (47) | Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy podpůrné opatření tedy představuje podporu, jestliže jsou současně splněny tyto podmínky:






  — | výhoda musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků, |
| --- | --- | --- |

(47)

Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy podpůrné opatření tedy představuje podporu, jestliže jsou současně splněny tyto podmínky:

—

výhoda musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,

| — | opatření musí selektivně zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby, |
| --- | --- |

—

opatření musí selektivně zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,

| — | opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, a také |
| --- | --- |

—

opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, a také

| — | ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

6.1.1.   Státní prostředky a přičitatelnost

| (48) | Komise konstatuje, že rozsudek nejvyššího správního soudu ukládá Regionu povinnost uhradit společnosti CSTP dodatečnou vyrovnávací platbu za poskytování služeb pravidelné autobusové dopravy v posuzovaném období na trasách spadajících do působnosti Regionu. Odborníci jmenovaní nejvyšším správním soudem vypočítali, že společnosti CSTP vznikla v důsledku údajného tarifního závazku, který jí byl uložen, hospodářská nevýhoda v podobě nedostatečného vyrovnání ve výši 4 9 51  838 EUR pouze za rok 1998. S cílem vyhovět uvedenému rozsudku Region dne 21. prosince 2012 tuto částku společnosti CSTP skutečně vyplatil. |
| --- | --- |

(48)

Komise konstatuje, že rozsudek nejvyššího správního soudu ukládá Regionu povinnost uhradit společnosti CSTP dodatečnou vyrovnávací platbu za poskytování služeb pravidelné autobusové dopravy v posuzovaném období na trasách spadajících do působnosti Regionu. Odborníci jmenovaní nejvyšším správním soudem vypočítali, že společnosti CSTP vznikla v důsledku údajného tarifního závazku, který jí byl uložen, hospodářská nevýhoda v podobě nedostatečného vyrovnání ve výši 4 9 51  838 EUR pouze za rok 1998. S cílem vyhovět uvedenému rozsudku Region dne 21. prosince 2012 tuto částku společnosti CSTP skutečně vyplatil.

| (49) | Skutečnost, že vnitrostátní soud uložil Regionu povinnost vyplatit podniku vyrovnání, nezbavuje Region, který rozsudku vyhověl, přičitatelnosti, jelikož vnitrostátní soudy daného státu, coby státní orgány, jsou vázány povinností loajální spolupráce (10). |
| --- | --- |

(49)

Skutečnost, že vnitrostátní soud uložil Regionu povinnost vyplatit podniku vyrovnání, nezbavuje Region, který rozsudku vyhověl, přičitatelnosti, jelikož vnitrostátní soudy daného státu, coby státní orgány, jsou vázány povinností loajální spolupráce (10).

| (50) | Opatření je tedy přičitatelné státu a prostředky použité na úhradu tohoto vyrovnání jsou státními prostředky. |
| --- | --- |

(50)

Opatření je tedy přičitatelné státu a prostředky použité na úhradu tohoto vyrovnání jsou státními prostředky.

6.1.2.   Selektivní hospodářská výhoda

| (51) | Komise v prvé řadě konstatuje, že společnost CSTP provozuje hospodářskou činnost, konkrétně osobní dopravu, a to za úplatu. Proto je nutno společnost CSTP považovat za „podnik“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(51)

Komise v prvé řadě konstatuje, že společnost CSTP provozuje hospodářskou činnost, konkrétně osobní dopravu, a to za úplatu. Proto je nutno společnost CSTP považovat za „podnik“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (52) | Poskytnutí opatření by nadto mělo být považováno za selektivní, jelikož jeho příjemcem byla pravděpodobně pouze společnost CSTP. |
| --- | --- |

(52)

Poskytnutí opatření by nadto mělo být považováno za selektivní, jelikož jeho příjemcem byla pravděpodobně pouze společnost CSTP.

| (53) | Pokud jde o poskytnutí hospodářské výhody, z rozsudku Altmark vyplývá, že vyrovnání poskytnuté státem nebo ze státních prostředků jako protihodnota plnění poskytovaných podniky-příjemci za účelem plnění povinností veřejné služby nepředstavuje pro tyto podniky výhodu, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, pokud současně splňuje tato čtyři kritéria (11):






  — | podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány, |
| --- | --- | --- |

(53)

Pokud jde o poskytnutí hospodářské výhody, z rozsudku Altmark vyplývá, že vyrovnání poskytnuté státem nebo ze státních prostředků jako protihodnota plnění poskytovaných podniky-příjemci za účelem plnění povinností veřejné služby nepředstavuje pro tyto podniky výhodu, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, pokud současně splňuje tato čtyři kritéria (11):

—

podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány,

| — | parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem, |
| --- | --- |

—

parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem,

| — | vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností, |
| --- | --- |

—

vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností,

| — | není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený dopravními prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností. |
| --- | --- |

—

není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený dopravními prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.

| (54) | Rozsudek Altmark stanoví, že k tomu, aby bylo možné vyloučit existenci hospodářské výhody, pokud podniky obdrží vyrovnání za závazky veřejné služby, jež jim byly uloženy, musí být splněna všechna čtyři kritéria současně. |
| --- | --- |

(54)

Rozsudek Altmark stanoví, že k tomu, aby bylo možné vyloučit existenci hospodářské výhody, pokud podniky obdrží vyrovnání za závazky veřejné služby, jež jim byly uloženy, musí být splněna všechna čtyři kritéria současně.

| (55) | Komise především konstatuje, že ani italské orgány, ani společnost CSTP nebyly schopny předložit pověřovací akt vztahující se na posuzované období a že, jak je podrobněji rozvedeno v oddíle 6.2 bodě i), společnost CSTP nebyla schopna upřesnit povinnosti, jež jí byly uloženy a jež by bylo možno označit za ZVS. |
| --- | --- |

(55)

Komise především konstatuje, že ani italské orgány, ani společnost CSTP nebyly schopny předložit pověřovací akt vztahující se na posuzované období a že, jak je podrobněji rozvedeno v oddíle 6.2 bodě i), společnost CSTP nebyla schopna upřesnit povinnosti, jež jí byly uloženy a jež by bylo možno označit za ZVS.

| (56) | Komise dále konstatuje, že vzhledem k neexistenci nezbytných a spolehlivých údajů se vyrovnání přiznané na základě rozsudku nejvyššího správního soudu zakládá výlučně na výpočtu ex post provedeném za použití „induktivní metody“. Komise proto dospěla k závěru, že parametry, na jejichž základě odborníci jmenovaní nejvyšším správním soudem vypočítali údajné nedostatečné vyrovnání, nebyly stanoveny předem, a není tedy splněno druhé kritérium rozsudku ve věci Altmark, pokud jde o neoznámené opatření. |
| --- | --- |

(56)

Komise dále konstatuje, že vzhledem k neexistenci nezbytných a spolehlivých údajů se vyrovnání přiznané na základě rozsudku nejvyššího správního soudu zakládá výlučně na výpočtu ex post provedeném za použití „induktivní metody“. Komise proto dospěla k závěru, že parametry, na jejichž základě odborníci jmenovaní nejvyšším správním soudem vypočítali údajné nedostatečné vyrovnání, nebyly stanoveny předem, a není tedy splněno druhé kritérium rozsudku ve věci Altmark, pokud jde o neoznámené opatření.

| (57) | Vzhledem k tomu, že rozsudek ve věci Altmark stanoví, že všechna čtyři kritéria musí být splněna současně, neexistují důvody, proč by Komise měla posuzovat, zda jsou v projednávaném případě splněna zbývající kritéria stanovená v rozsudku Altmark. Úhrada dodatečné vyrovnávací platby společnosti CSTP za služby poskytnuté v posuzovaném období tomuto podniku tudíž poskytuje selektivní hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(57)

Vzhledem k tomu, že rozsudek ve věci Altmark stanoví, že všechna čtyři kritéria musí být splněna současně, neexistují důvody, proč by Komise měla posuzovat, zda jsou v projednávaném případě splněna zbývající kritéria stanovená v rozsudku Altmark. Úhrada dodatečné vyrovnávací platby společnosti CSTP za služby poskytnuté v posuzovaném období tomuto podniku tudíž poskytuje selektivní hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.1.3.   Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod mezi členskými státy

| (58) | Společnost CSTP ve svých připomínkách uvedla, že jelikož v posuzovaném období nebyl trh veřejné dopravy v Itálii otevřen konkurenci ze strany podniků sídlících v jiných členských státech, nemohlo napadené opatření ovlivňovat obchod nebo narušovat hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(58)

Společnost CSTP ve svých připomínkách uvedla, že jelikož v posuzovaném období nebyl trh veřejné dopravy v Itálii otevřen konkurenci ze strany podniků sídlících v jiných členských státech, nemohlo napadené opatření ovlivňovat obchod nebo narušovat hospodářskou soutěž.

| (59) | Komise především připomíná, že napadené opatření vstoupilo v platnost dne 21. prosince 2012, tedy dlouho poté, co byl italský trh osobní veřejné dopravy otevřen konkurenci. Vzhledem k tomu, že předmětné opatření má vliv na trh v daném okamžiku, posuzuje se, zda může narušit hospodářskou soutěž nebo ovlivnit obchod mezi členskými státy v daném okamžiku. |
| --- | --- |

(59)

Komise především připomíná, že napadené opatření vstoupilo v platnost dne 21. prosince 2012, tedy dlouho poté, co byl italský trh osobní veřejné dopravy otevřen konkurenci. Vzhledem k tomu, že předmětné opatření má vliv na trh v daném okamžiku, posuzuje se, zda může narušit hospodářskou soutěž nebo ovlivnit obchod mezi členskými státy v daném okamžiku.

| (60) | Komise v každém případě zdůrazňuje, že, jak vyplývá z rozsudku Altmark, vzhledem k tomu, že již od roku 1995 začaly některé členské státy otvírat některé dopravní trhy podnikům z jiných členských států, v daném okamžiku již řada podniků nabízela služby místní či regionální dopravy v jiných členských státech než ve své zemi původu. |
| --- | --- |

(60)

Komise v každém případě zdůrazňuje, že, jak vyplývá z rozsudku Altmark, vzhledem k tomu, že již od roku 1995 začaly některé členské státy otvírat některé dopravní trhy podnikům z jiných členských států, v daném okamžiku již řada podniků nabízela služby místní či regionální dopravy v jiných členských státech než ve své zemi původu.

| (61) | Z toho vyplývá, že jakékoli vyrovnání poskytnuté společnosti CSTP by mělo být považováno za opatření způsobilé narušit hospodářskou soutěž v oblasti poskytování služeb osobní autobusové dopravy a ovlivňovat obchod mezi členskými státy, a to v tom ohledu, že by mohlo nepříznivě ovlivnit možnosti dopravních podniků z jiných členských států poskytovat své služby v Itálii, a za opatření, které posiluje postavení společnosti CSTP na trhu tím, že ji osvobozuje od nákladů, které by jinak musela vynaložit v rámci své běžné hospodářské činnosti (12). |
| --- | --- |

(61)

Z toho vyplývá, že jakékoli vyrovnání poskytnuté společnosti CSTP by mělo být považováno za opatření způsobilé narušit hospodářskou soutěž v oblasti poskytování služeb osobní autobusové dopravy a ovlivňovat obchod mezi členskými státy, a to v tom ohledu, že by mohlo nepříznivě ovlivnit možnosti dopravních podniků z jiných členských států poskytovat své služby v Itálii, a za opatření, které posiluje postavení společnosti CSTP na trhu tím, že ji osvobozuje od nákladů, které by jinak musela vynaložit v rámci své běžné hospodářské činnosti (12).

| (62) | Komise dále konstatuje, že společnost CSTP působí i na dalších trzích, zejména na trhu služeb pronájmu, ačkoli podle společnosti CSTP byly dané služby poskytovány pouze v roce 1998, a že tudíž na těchto trzích soutěží s dalšími podniky uvnitř Unie. Jakékoli vyrovnání poskytnuté společnosti CSTP by nevyhnutelně narušilo hospodářskou soutěž a ovlivnilo obchod mezi členskými státy na těchto trzích. |
| --- | --- |

(62)

Komise dále konstatuje, že společnost CSTP působí i na dalších trzích, zejména na trhu služeb pronájmu, ačkoli podle společnosti CSTP byly dané služby poskytovány pouze v roce 1998, a že tudíž na těchto trzích soutěží s dalšími podniky uvnitř Unie. Jakékoli vyrovnání poskytnuté společnosti CSTP by nevyhnutelně narušilo hospodářskou soutěž a ovlivnilo obchod mezi členskými státy na těchto trzích.

| (63) | Komise tedy dospěla k závěru, že opatření narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(63)

Komise tedy dospěla k závěru, že opatření narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

6.1.4.   Závěr

| (64) | Vzhledem k výše uvedenému dospěla Komise k závěru, že oznámené opatření představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(64)

Vzhledem k výše uvedenému dospěla Komise k závěru, že oznámené opatření představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.2.   VYNĚTÍ Z OZNAMOVACÍ POVINNOSTI PODLE NAŘÍZENÍ (EHS) Č. 1191/69

| (65) | Společnost CSTP má za to, že jelikož Region uložil tarifní závazek jednostranně a jelikož částky nespadají do rámce ZVS vyplývajícího ze smlouvy o službách, nýbrž vyplývají ze správného použití výpočtu podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69 v rámci koncese, byla platba vyplacená z titulu vyrovnání vyňata z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 uvedeného nařízení. Společnost CSTP připustila, že daný ZVS nebyl vymezen v dokumentu o udělení koncese, jenž se o ZVS nezmiňuje, nýbrž že vyplýval pouze z vnitřních aktů Regionu. |
| --- | --- |

(65)

Společnost CSTP má za to, že jelikož Region uložil tarifní závazek jednostranně a jelikož částky nespadají do rámce ZVS vyplývajícího ze smlouvy o službách, nýbrž vyplývají ze správného použití výpočtu podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69 v rámci koncese, byla platba vyplacená z titulu vyrovnání vyňata z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 uvedeného nařízení. Společnost CSTP připustila, že daný ZVS nebyl vymezen v dokumentu o udělení koncese, jenž se o ZVS nezmiňuje, nýbrž že vyplýval pouze z vnitřních aktů Regionu.

| (66) | Na základě čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 jsou vyrovnání vyplacená podle tohoto nařízení vyňata z postupu informování předem podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, a jsou tudíž osvobozena od oznamovací povinnosti. |
| --- | --- |

(66)

Na základě čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 jsou vyrovnání vyplacená podle tohoto nařízení vyňata z postupu informování předem podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, a jsou tudíž osvobozena od oznamovací povinnosti.

| (67) | Jak však vyplývá z rozsudku Combus, pojem „vyrovnání za veřejnou službu“ podle definice zmíněného ustanovení (čl. 17 odst. 2) musí být vykládán velmi restriktivně (13). Vynětí z oznamovací povinnosti podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 se vztahuje výlučně na vyrovnání za závazky veřejné služby jednostranně uložené podniku podle článku 2 tohoto nařízení a vypočtené metodou popsanou v článcích 10 až 13 téhož nařízení (společné postupy vyrovnání), a nikoli na smlouvy na veřejné služby podle definice uvedené v článku 14 tohoto nařízení. Vyrovnání přiznané na základě smlouvy na veřejné služby podle definice uvedené v článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69, které by představovalo státní podporu, musí být oznámeno Komisi předtím, než bude poskytnuto. V souladu s článkem 108 Smlouvy bude mít neprovedení oznámení za následek, že dané vyrovnání bude považováno za protiprávně poskytnutou podporu. |
| --- | --- |

(67)

Jak však vyplývá z rozsudku Combus, pojem „vyrovnání za veřejnou službu“ podle definice zmíněného ustanovení (čl. 17 odst. 2) musí být vykládán velmi restriktivně (13). Vynětí z oznamovací povinnosti podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 se vztahuje výlučně na vyrovnání za závazky veřejné služby jednostranně uložené podniku podle článku 2 tohoto nařízení a vypočtené metodou popsanou v článcích 10 až 13 téhož nařízení (společné postupy vyrovnání), a nikoli na smlouvy na veřejné služby podle definice uvedené v článku 14 tohoto nařízení. Vyrovnání přiznané na základě smlouvy na veřejné služby podle definice uvedené v článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69, které by představovalo státní podporu, musí být oznámeno Komisi předtím, než bude poskytnuto. V souladu s článkem 108 Smlouvy bude mít neprovedení oznámení za následek, že dané vyrovnání bude považováno za protiprávně poskytnutou podporu.

| (68) | S cílem zjistit, zda jsou italské orgány v daném případě skutečně vyňaty z postupu informování předem podle ustanovení čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69, je tedy třeba zaprvé stanovit, i) zda Region skutečně společnosti CSTP jednostranně uložil závazek veřejné služby, a zadruhé, ii) zda je vyrovnání přiznané za takový závazek v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69. Komise posoudí obě tyto otázky. |
| --- | --- |

(68)

S cílem zjistit, zda jsou italské orgány v daném případě skutečně vyňaty z postupu informování předem podle ustanovení čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69, je tedy třeba zaprvé stanovit, i) zda Region skutečně společnosti CSTP jednostranně uložil závazek veřejné služby, a zadruhé, ii) zda je vyrovnání přiznané za takový závazek v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69. Komise posoudí obě tyto otázky.

i)   Jednostranně uložený ZVS

| (69) | Komise konstatuje, že ani italské orgány, ani společnost CSTP nebyly schopny předložit pověřovací akt vztahující se na posuzované období. Společnost CSTP Komisi poskytla pouze smlouvy, jež vstoupily v platnost v roce 2003. |
| --- | --- |

(69)

Komise konstatuje, že ani italské orgány, ani společnost CSTP nebyly schopny předložit pověřovací akt vztahující se na posuzované období. Společnost CSTP Komisi poskytla pouze smlouvy, jež vstoupily v platnost v roce 2003.

| (70) | Italské orgány tvrdí, že poskytnutý vzor koncese – týkající se jiného podniku – představoval standardní vzor, který Region v posuzovaném období používal. Tento vzor koncese však byl platný od dubna 1972 do prosince 1973, tedy více než 20 let před posuzovaným obdobím a také předtím, než vstoupil v platnost zákon č. 151/1981, pozměněný regionálním zákonem č. 16/1983, na jehož základě obdržela společnost CSTP vyrovnání v první fázi. Ačkoli se zdá, že tento vzor koncese zahrnuje některé povinnosti, jež by mohly mít podobu závazků veřejné služby (ZVS) (srov. např. body 2, 9 a 10), včetně povinnosti uplatňovat slevy pro studenty, pracující, učitele a zaměstnance veřejných a soukromých subjektů a povinnosti přepravovat některé kategorie cestujících zdarma, vzhledem k chybějícímu pověřovacímu aktu nemá Komise důkazy svědčící o tom, že tyto povinnosti byly v posuzovaném období společnosti CSTP skutečně uloženy. Vzhledem k tomu, že poskytované služby měly povahu služeb pravidelné linkové dopravy, bylo nezbytné, aby ustanovení koncese, kterými bylo společnosti CSTP uděleno výlučné právo na poskytování těchto služeb, předem specifikovala náležitosti služeb, jež měly být poskytovány. Společnost CSTP neposkytla důkazy, které by prokazovaly, že tyto náležitosti byly jednostranně uloženy Regionem, a nikoli nabídnuty provozovatelem jako protihodnota za právo poskytovat služby na výlučném základě a následně povoleny Regionem. V každém případě metodika, kterou pro výpočet údajného nedostatečného vyrovnání použil odborník jmenovaný nejvyšším správním soudem, na takové závazky neodkazuje. |
| --- | --- |

(70)

Italské orgány tvrdí, že poskytnutý vzor koncese – týkající se jiného podniku – představoval standardní vzor, který Region v posuzovaném období používal. Tento vzor koncese však byl platný od dubna 1972 do prosince 1973, tedy více než 20 let před posuzovaným obdobím a také předtím, než vstoupil v platnost zákon č. 151/1981, pozměněný regionálním zákonem č. 16/1983, na jehož základě obdržela společnost CSTP vyrovnání v první fázi. Ačkoli se zdá, že tento vzor koncese zahrnuje některé povinnosti, jež by mohly mít podobu závazků veřejné služby (ZVS) (srov. např. body 2, 9 a 10), včetně povinnosti uplatňovat slevy pro studenty, pracující, učitele a zaměstnance veřejných a soukromých subjektů a povinnosti přepravovat některé kategorie cestujících zdarma, vzhledem k chybějícímu pověřovacímu aktu nemá Komise důkazy svědčící o tom, že tyto povinnosti byly v posuzovaném období společnosti CSTP skutečně uloženy. Vzhledem k tomu, že poskytované služby měly povahu služeb pravidelné linkové dopravy, bylo nezbytné, aby ustanovení koncese, kterými bylo společnosti CSTP uděleno výlučné právo na poskytování těchto služeb, předem specifikovala náležitosti služeb, jež měly být poskytovány. Společnost CSTP neposkytla důkazy, které by prokazovaly, že tyto náležitosti byly jednostranně uloženy Regionem, a nikoli nabídnuty provozovatelem jako protihodnota za právo poskytovat služby na výlučném základě a následně povoleny Regionem. V každém případě metodika, kterou pro výpočet údajného nedostatečného vyrovnání použil odborník jmenovaný nejvyšším správním soudem, na takové závazky neodkazuje.

| (71) | Komise dále posuzovala, zda by bylo možné odvozovat uložení ZVS z regionálního zákona č. 16/1983, jenž byl dle sdělení Regionu i dle společnosti CSTP právním základem pro vyrovnání poskytnuté společnosti v posuzovaném období (viz 23. a 40. bod odůvodnění). V této souvislosti je třeba poznamenat, že regionální zákon pouze stanoví, že místní orgány a veřejné a soukromé podniky, které provozují služby místní veřejné dopravy na základě koncese, mohou obdržet veřejné příspěvky. Kromě toho článek 2 regionálního zákona jasně stanoví: „Případné ztráty a schodky, které nebudou pokryty regionálními příspěvky stanovenými výše [článek 2], ponesou jednotlivé podniky [...]“. |
| --- | --- |

(71)

Komise dále posuzovala, zda by bylo možné odvozovat uložení ZVS z regionálního zákona č. 16/1983, jenž byl dle sdělení Regionu i dle společnosti CSTP právním základem pro vyrovnání poskytnuté společnosti v posuzovaném období (viz 23. a 40. bod odůvodnění). V této souvislosti je třeba poznamenat, že regionální zákon pouze stanoví, že místní orgány a veřejné a soukromé podniky, které provozují služby místní veřejné dopravy na základě koncese, mohou obdržet veřejné příspěvky. Kromě toho článek 2 regionálního zákona jasně stanoví: „Případné ztráty a schodky, které nebudou pokryty regionálními příspěvky stanovenými výše [článek 2], ponesou jednotlivé podniky [...]“.

| (72) | Komise dále zdůrazňuje, že regionální akty zmiňované společností CSTP (srov. 40. bod odůvodnění) uváděly některé smluvní závazky, které v posuzovaném období existovaly mezi společností CSTP a Regionem. Tyto akty však jasně nestanovují závazky, jež by se daly považovat za ZVS, ačkoli představují možné indicie o jejich případné existenci. Existence smluvních závazků mimoto vylučuje jednostranné uložení ZVS společnosti CSTP. V každém případě metodika, kterou pro výpočet údajného nedostatečného vyrovnání použil odborník jmenovaný nejvyšším správním soudem, na takové závazky neodkazuje. |
| --- | --- |

(72)

Komise dále zdůrazňuje, že regionální akty zmiňované společností CSTP (srov. 40. bod odůvodnění) uváděly některé smluvní závazky, které v posuzovaném období existovaly mezi společností CSTP a Regionem. Tyto akty však jasně nestanovují závazky, jež by se daly považovat za ZVS, ačkoli představují možné indicie o jejich případné existenci. Existence smluvních závazků mimoto vylučuje jednostranné uložení ZVS společnosti CSTP. V každém případě metodika, kterou pro výpočet údajného nedostatečného vyrovnání použil odborník jmenovaný nejvyšším správním soudem, na takové závazky neodkazuje.

| (73) | Co se týče případné existence tarifního závazku, ačkoli výpočet dodatečného vyrovnání provedený odborníkem jmenovaným nejvyšším správním soudem vycházel z ustanovení článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, Komise nemá k dispozici důkazy, které by prokázaly, že takové závazky byly společnosti CSTP skutečně uloženy. Podle čl. 2 odst. 5 nařízení (EHS) č. 1191/69 se tarifním závazkem rozumí výlučně „závazek dopravního podniku uplatňovat úředně stanovené nebo schválené sazby odporující obchodním zájmům podniku, které plynou z uložení nebo odmítnutí úpravy zvláštních tarifních opatření“. Naproti tomu se definice tarifního závazku nevztahuje na „závazky vyplývající z obecných opatření cenové politiky uplatňované na veškeré hospodářské činnosti nebo opatření přijatá pro přepravní sazby a podmínky obecně s ohledem na organizaci dopravního trhu nebo jeho části“. Komise uznává, že bod 27 vzoru koncese z roku 1972/73 stanoví sazby vztahující se na podepisujícího provozovatele, připomíná však, že pro posuzované období neobdržela žádný obdobný vzor koncese ani pověřovacího aktu, které by se týkaly společnosti CSTP a na jejichž základě by mohla dospět k závěru, že společnosti CSTP byly uloženy tarifní závazky. V každém případě Komise konstatuje, že ve smyslu článku 2 regionálního zákona č. 16/1983 se roční vyrovnání přiznávané podnikům poskytujícím služby veřejné dopravy vypočítávalo ex ante jako rozdíl mezi příjmy plynoucími z uplatňování minimálních sazeb a tzv. „standardními hospodářskými náklady“ (srov. 23. bod odůvodnění). Komise proto dospěla k závěru, že regionální zákon stanovil minimální sazby, což také vylučuje existenci obecného tarifního závazku. |
| --- | --- |

(73)

Co se týče případné existence tarifního závazku, ačkoli výpočet dodatečného vyrovnání provedený odborníkem jmenovaným nejvyšším správním soudem vycházel z ustanovení článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, Komise nemá k dispozici důkazy, které by prokázaly, že takové závazky byly společnosti CSTP skutečně uloženy. Podle čl. 2 odst. 5 nařízení (EHS) č. 1191/69 se tarifním závazkem rozumí výlučně „závazek dopravního podniku uplatňovat úředně stanovené nebo schválené sazby odporující obchodním zájmům podniku, které plynou z uložení nebo odmítnutí úpravy zvláštních tarifních opatření“. Naproti tomu se definice tarifního závazku nevztahuje na „závazky vyplývající z obecných opatření cenové politiky uplatňované na veškeré hospodářské činnosti nebo opatření přijatá pro přepravní sazby a podmínky obecně s ohledem na organizaci dopravního trhu nebo jeho části“. Komise uznává, že bod 27 vzoru koncese z roku 1972/73 stanoví sazby vztahující se na podepisujícího provozovatele, připomíná však, že pro posuzované období neobdržela žádný obdobný vzor koncese ani pověřovacího aktu, které by se týkaly společnosti CSTP a na jejichž základě by mohla dospět k závěru, že společnosti CSTP byly uloženy tarifní závazky. V každém případě Komise konstatuje, že ve smyslu článku 2 regionálního zákona č. 16/1983 se roční vyrovnání přiznávané podnikům poskytujícím služby veřejné dopravy vypočítávalo ex ante jako rozdíl mezi příjmy plynoucími z uplatňování minimálních sazeb a tzv. „standardními hospodářskými náklady“ (srov. 23. bod odůvodnění). Komise proto dospěla k závěru, že regionální zákon stanovil minimální sazby, což také vylučuje existenci obecného tarifního závazku.

| (74) | V každém případě to nenaznačuje, že by případný ZVS byl společnosti CSTP uložen jednostranně. V této souvislosti Komise konstatuje, že společnost CSTP projevila iniciativu, když každoročně žádala o obnovení koncese po celých sedm let posuzovaného období. Mimoto po zveřejnění rozsudku nejvyššího správního soudu v roce 2009 Region společnost CSTP opakovaně žádal o předložení aktů či smluv ukládajících ZVS s cílem vyhovět rozsudku; dle jeho sdělení však neobdržel žádnou odpověď. |
| --- | --- |

(74)

V každém případě to nenaznačuje, že by případný ZVS byl společnosti CSTP uložen jednostranně. V této souvislosti Komise konstatuje, že společnost CSTP projevila iniciativu, když každoročně žádala o obnovení koncese po celých sedm let posuzovaného období. Mimoto po zveřejnění rozsudku nejvyššího správního soudu v roce 2009 Region společnost CSTP opakovaně žádal o předložení aktů či smluv ukládajících ZVS s cílem vyhovět rozsudku; dle jeho sdělení však neobdržel žádnou odpověď.

| (75) | Argumentace společnosti CSTP, podle níž byli provozovatelé povinni provozovat trasy v rámci ZVS, přestože Region několikrát snížil výši standardních nákladů, a podle níž by tito provozovatelé byli obviněni z přerušení veřejné služby, pokud by svou činnost skutečně přerušili, není podložena žádnými důkazy; tuto argumentaci proto nelze v projednávaném případě použít k prokázání existence jednostranně uloženého ZVS. |
| --- | --- |

(75)

Argumentace společnosti CSTP, podle níž byli provozovatelé povinni provozovat trasy v rámci ZVS, přestože Region několikrát snížil výši standardních nákladů, a podle níž by tito provozovatelé byli obviněni z přerušení veřejné služby, pokud by svou činnost skutečně přerušili, není podložena žádnými důkazy; tuto argumentaci proto nelze v projednávaném případě použít k prokázání existence jednostranně uloženého ZVS.

ii)   Soulad vyrovnání se společnými postupy vyrovnání

| (76) | I kdyby v projednávaném případě byla prokázána existence ZVS jednostranně uloženého společnosti CSTP, což není, vyrovnání za takové služby by muselo být v souladu se společným postupem vyrovnání stanoveným nařízením (EHS) č. 1191/69 (oddíl IV), aby mohlo být vyňato z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 tohoto nařízení. Komise neshledala, že by tato podmínka byla splněna. |
| --- | --- |

(76)

I kdyby v projednávaném případě byla prokázána existence ZVS jednostranně uloženého společnosti CSTP, což není, vyrovnání za takové služby by muselo být v souladu se společným postupem vyrovnání stanoveným nařízením (EHS) č. 1191/69 (oddíl IV), aby mohlo být vyňato z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 tohoto nařízení. Komise neshledala, že by tato podmínka byla splněna.

| (77) | Komise v prvé řadě poznamenává, že dodatečné vyrovnání poskytnuté společnosti CSTP se týká pouze roku 1998. Společnost CSTP připustila, že v daném roce vedle údajného ZVS vykonávala rovněž obchodní činnosti, zejména služby pronájmu. Komise v této souvislosti konstatuje, že ode dne 1. července 1992 čl. 1 odst. 5 písm. a) ukládá nařízení (EHS) č. 1191/69 dopravním podnikům, které provozují současně služby plynoucí ze závazků veřejné služby a jiné činnosti, aby byly veřejné služby provozovány oddělenými divizemi splňujícími tyto podmínky: i) provozní účty pro každou z těchto činností jsou oddělené a podíl prostředků příslušejících každé z nich se určuje v souladu s platnými účetními pravidly a ii) výdaje se dorovnávají pomocí výnosů z provozu a platbami orgánů veřejné moci, bez jakékoliv možnosti přesunu do jiného odvětví činnosti podniku nebo z něj. |
| --- | --- |

(77)

Komise v prvé řadě poznamenává, že dodatečné vyrovnání poskytnuté společnosti CSTP se týká pouze roku 1998. Společnost CSTP připustila, že v daném roce vedle údajného ZVS vykonávala rovněž obchodní činnosti, zejména služby pronájmu. Komise v této souvislosti konstatuje, že ode dne 1. července 1992 čl. 1 odst. 5 písm. a) ukládá nařízení (EHS) č. 1191/69 dopravním podnikům, které provozují současně služby plynoucí ze závazků veřejné služby a jiné činnosti, aby byly veřejné služby provozovány oddělenými divizemi splňujícími tyto podmínky: i) provozní účty pro každou z těchto činností jsou oddělené a podíl prostředků příslušejících každé z nich se určuje v souladu s platnými účetními pravidly a ii) výdaje se dorovnávají pomocí výnosů z provozu a platbami orgánů veřejné moci, bez jakékoliv možnosti přesunu do jiného odvětví činnosti podniku nebo z něj.

| (78) | Komise dále připomíná, že v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve věci Antrop nejsou uvedené podmínky v tomto řízení splněny, protože „na základě hodnověrných informací nelze z účetnictví [společnosti] zjistit rozdíl mezi náklady připadajícími na část její činnosti v oblasti, která je předmětem koncese, a odpovídajícím příjmem, a tudíž ani vypočítat dodatečné náklady vzniklé tomuto podniku z plnění závazků veřejné služby“ (14). |
| --- | --- |

(78)

Komise dále připomíná, že v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve věci Antrop nejsou uvedené podmínky v tomto řízení splněny, protože „na základě hodnověrných informací nelze z účetnictví [společnosti] zjistit rozdíl mezi náklady připadajícími na část její činnosti v oblasti, která je předmětem koncese, a odpovídajícím příjmem, a tudíž ani vypočítat dodatečné náklady vzniklé tomuto podniku z plnění závazků veřejné služby“ (14).

| (79) | Společnost CSTP neposkytla žádný důkaz, který by prokázal, že během posuzovaného období, zejména pak v roce 1998, vedla pro své obchodní činnosti oddělené účty. Komise mimoto konstatuje, že argumentace společnosti CSTP, podle níž vypršela právní povinnost uchovávat úplnou účetní a administrativní dokumentaci za posuzované období, je irelevantní, pokud jde o ex post odůvodnění poskytnutí dodatečné vyrovnávací platby vypočtené „induktivní metodou“. V každém případě, i kdyby byla existence taktového požadavku stanoveného vnitrostátním právem prokázána, nemůže jím být dotčena povinnost vyplývající z judikatury Soudního dvora a nařízení (EHS) č. 1191/69, jež musí být splněna před provedením úhrady vyrovnání za závazky veřejné služby ve prospěch provozovatele dopravních služeb. |
| --- | --- |

(79)

Společnost CSTP neposkytla žádný důkaz, který by prokázal, že během posuzovaného období, zejména pak v roce 1998, vedla pro své obchodní činnosti oddělené účty. Komise mimoto konstatuje, že argumentace společnosti CSTP, podle níž vypršela právní povinnost uchovávat úplnou účetní a administrativní dokumentaci za posuzované období, je irelevantní, pokud jde o ex post odůvodnění poskytnutí dodatečné vyrovnávací platby vypočtené „induktivní metodou“. V každém případě, i kdyby byla existence taktového požadavku stanoveného vnitrostátním právem prokázána, nemůže jím být dotčena povinnost vyplývající z judikatury Soudního dvora a nařízení (EHS) č. 1191/69, jež musí být splněna před provedením úhrady vyrovnání za závazky veřejné služby ve prospěch provozovatele dopravních služeb.

| (80) | Zadruhé Komise konstatuje, že článek 13 nařízení (EHS) č. 1191/69 ukládá, aby správní orgány částku vyrovnání stanovily předem. Výpočet dodatečné vyrovnávací platby na základě posouzení ex post, jak nařídil nejvyšší správní soud, je v rozporu s tímto ustanovením, jak již bylo uvedeno v 54. a 55. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(80)

Zadruhé Komise konstatuje, že článek 13 nařízení (EHS) č. 1191/69 ukládá, aby správní orgány částku vyrovnání stanovily předem. Výpočet dodatečné vyrovnávací platby na základě posouzení ex post, jak nařídil nejvyšší správní soud, je v rozporu s tímto ustanovením, jak již bylo uvedeno v 54. a 55. bodě odůvodnění.

| (81) | S ohledem na tyto připomínky dospěla Komise k závěru, že dodatečná vyrovnávací platba, u níž nejvyšší správní soud shledal, že společnosti CSTP náleží, nebyla v souladu se společnými postupy vyrovnání stanovenými v oddíle IV nařízení (EHS) č. 1191/69, a tudíž nebyla vyňata z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(81)

S ohledem na tyto připomínky dospěla Komise k závěru, že dodatečná vyrovnávací platba, u níž nejvyšší správní soud shledal, že společnosti CSTP náleží, nebyla v souladu se společnými postupy vyrovnání stanovenými v oddíle IV nařízení (EHS) č. 1191/69, a tudíž nebyla vyňata z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69.

6.3.   SLUČITELNOST PODPORY

| (82) | Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že posuzované opatření bylo vyňato z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69, je nezbytné posoudit jeho slučitelnost s vnitřním trhem, neboť se má za to, že představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jak je uvedeno v oddíle 6.1. |
| --- | --- |

(82)

Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že posuzované opatření bylo vyňato z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69, je nezbytné posoudit jeho slučitelnost s vnitřním trhem, neboť se má za to, že představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jak je uvedeno v oddíle 6.1.

| (83) | Článek 93 Smlouvy obsahuje pravidla upravující slučitelnost státních podpor v rámci koordinace dopravy a závazků veřejné služby v odvětví dopravy a ve vztahu k čl. 107 odst. 3 a k čl. 106 odst. 2 představuje lex specialis, protože obsahuje zvláštní ustanovení v oblasti slučitelnosti státních podpor. Soudní dvůr rozhodl, že tento článek „připouští slučitelnost podpor na dopravu s vnitřním trhem pouze v přesně vymezených případech, které nejsou na újmu obecným zájmům [Unie]“ (15). |
| --- | --- |

(83)

Článek 93 Smlouvy obsahuje pravidla upravující slučitelnost státních podpor v rámci koordinace dopravy a závazků veřejné služby v odvětví dopravy a ve vztahu k čl. 107 odst. 3 a k čl. 106 odst. 2 představuje lex specialis, protože obsahuje zvláštní ustanovení v oblasti slučitelnosti státních podpor. Soudní dvůr rozhodl, že tento článek „připouští slučitelnost podpor na dopravu s vnitřním trhem pouze v přesně vymezených případech, které nejsou na újmu obecným zájmům [Unie]“ (15).

| (84) | Dne 3. prosince 2009 vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1370/2007, kterým se zrušují nařízení (EHS) č. 1191/69 a nařízení Rady (EHS) č. 1107/70 (16). Nařízení (ES) č. 1370/2007 se vztahuje na kompenzace závazků veřejné služby v odvětví přepravy cestujících po železnici a silnici. |
| --- | --- |

(84)

Dne 3. prosince 2009 vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1370/2007, kterým se zrušují nařízení (EHS) č. 1191/69 a nařízení Rady (EHS) č. 1107/70 (16). Nařízení (ES) č. 1370/2007 se vztahuje na kompenzace závazků veřejné služby v odvětví přepravy cestujících po železnici a silnici.

| (85) | Komise má za to, že posouzení slučitelnosti oznámeného opatření je třeba provést podle nařízení (ES) č. 1370/2007, které vstoupilo v platnost dne 3. prosince 2009 a zrušilo nařízení (EHS) č. 1191/69, neboť se jedná o právní úpravu platnou v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí (17). Dále konstatuje, že dodatečná vyrovnávací platba přiznaná společnosti CSTP na základě rozsudku nejvyššího správního soudu byla vyplacena dne 21. prosince 2012. To znamená, že v den, kdy nastaly účinky poskytnuté podpory, bylo již nařízení (ES) č. 1370/2007 v platnosti déle než tři roky (18). |
| --- | --- |

(85)

Komise má za to, že posouzení slučitelnosti oznámeného opatření je třeba provést podle nařízení (ES) č. 1370/2007, které vstoupilo v platnost dne 3. prosince 2009 a zrušilo nařízení (EHS) č. 1191/69, neboť se jedná o právní úpravu platnou v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí (17). Dále konstatuje, že dodatečná vyrovnávací platba přiznaná společnosti CSTP na základě rozsudku nejvyššího správního soudu byla vyplacena dne 21. prosince 2012. To znamená, že v den, kdy nastaly účinky poskytnuté podpory, bylo již nařízení (ES) č. 1370/2007 v platnosti déle než tři roky (18).

| (86) | Čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví, že „kompenzace za provozování veřejných služeb v přepravě cestujících nebo za plnění tarifních závazků stanovených v obecných pravidlech vyplacené v souladu s tímto nařízením jsou slučitelné s [vnitřním] trhem. Tyto kompenzace jsou osvobozeny od povinnosti předchozího oznámení podle čl. [108 odst. 3] Smlouvy“. |
| --- | --- |

(86)

Čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví, že „kompenzace za provozování veřejných služeb v přepravě cestujících nebo za plnění tarifních závazků stanovených v obecných pravidlech vyplacené v souladu s tímto nařízením jsou slučitelné s [vnitřním] trhem. Tyto kompenzace jsou osvobozeny od povinnosti předchozího oznámení podle čl. [108 odst. 3] Smlouvy“.

| (87) | Z důvodů uvedených níže má Komise za to, že oznámené vyrovnání není v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007. Nemůže tedy být prohlášeno za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(87)

Z důvodů uvedených níže má Komise za to, že oznámené vyrovnání není v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007. Nemůže tedy být prohlášeno za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení.

| (88) | Zaprvé podle článku 3 nařízení (ES) č. 1370/2007 pokud příslušný orgán rozhodne o udělení výlučného práva nebo poskytnutí kompenzace za plnění závazků veřejné služby jím vybranému provozovateli, provede to v rámci smlouvy o veřejných službách, pokud se nejedná o ZVS stanovící maximální tarify nebo o ZVS uložené prostřednictvím opatření, která se nediskriminačním způsobem použijí na všechny veřejné služby v přepravě cestujících stejného druhu ve stanovené územní oblasti (obecná pravidla). |
| --- | --- |

(88)

Zaprvé podle článku 3 nařízení (ES) č. 1370/2007 pokud příslušný orgán rozhodne o udělení výlučného práva nebo poskytnutí kompenzace za plnění závazků veřejné služby jím vybranému provozovateli, provede to v rámci smlouvy o veřejných službách, pokud se nejedná o ZVS stanovící maximální tarify nebo o ZVS uložené prostřednictvím opatření, která se nediskriminačním způsobem použijí na všechny veřejné služby v přepravě cestujících stejného druhu ve stanovené územní oblasti (obecná pravidla).

| (89) | V projednávaném případě má Komise za to, že neexistují důkazy, které by prokazovaly, že mezi společností CSTP a Regionem existoval smluvní rámec nebo že platila obecná pravidla pro stanovení maximálních tarifů pro všechny cestující nebo pro určité kategorie cestujících. Komise obdržela pouze vzor koncesní smlouvy na rok 1972/73, z něhož nelze získat spolehlivé informace o vztahu mezi společností CSTP a Regionem v posuzovaném období (1997–2002). Komise dále zdůrazňuje, že podle článku 2 regionálního zákona č. 16/1983, který Region i společnost CSTP uvádějí jako právní základ pro posuzované období (srov. 19. a 36. bod odůvodnění), by příjmy poskytovatelů veřejné dopravy pocházely z uplatňování minimálních tarifů stanovených Regionem, zatímco odkazy na maximální tarify chybí. |
| --- | --- |

(89)

V projednávaném případě má Komise za to, že neexistují důkazy, které by prokazovaly, že mezi společností CSTP a Regionem existoval smluvní rámec nebo že platila obecná pravidla pro stanovení maximálních tarifů pro všechny cestující nebo pro určité kategorie cestujících. Komise obdržela pouze vzor koncesní smlouvy na rok 1972/73, z něhož nelze získat spolehlivé informace o vztahu mezi společností CSTP a Regionem v posuzovaném období (1997–2002). Komise dále zdůrazňuje, že podle článku 2 regionálního zákona č. 16/1983, který Region i společnost CSTP uvádějí jako právní základ pro posuzované období (srov. 19. a 36. bod odůvodnění), by příjmy poskytovatelů veřejné dopravy pocházely z uplatňování minimálních tarifů stanovených Regionem, zatímco odkazy na maximální tarify chybí.

| (90) | Komise proto dospěla k závěru, že ustanovení článku 3 nařízení (ES) č. 1370/2007 nebyla dodržena. |
| --- | --- |

(90)

Komise proto dospěla k závěru, že ustanovení článku 3 nařízení (ES) č. 1370/2007 nebyla dodržena.

| (91) | Zadruhé Komise konstatuje, že nezávisle na tom, zda společnost CTSP uzavřela smlouvu o veřejných službách nebo zda se na ni vztahovaly tarifní závazky na základě obecných pravidel, nebyla dodržena všechna ustanovení článku 4 nařízení (ES) č. 1370/2007, který vymezuje povinný obsah smluv o veřejných službách a obecná pravidla. Čl. 4 odst. 1 písm. b) například stanoví, že ukazatele, na základě kterých se vypočítá platba případné kompenzace, musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem, aby se zabránilo nadměrnému poskytnutí kompenzací, zatímco čl. 4 odst. 1 písm. c) a čl. 4 odst. 2 vymezují způsoby rozdělování nákladů a příjmů. Jak se uvádí v oddíle 6.1, v rámci analýzy Komise týkající se druhého kritéria podle rozsudku Soudního dvora ve věci Altmark, ukazatele, na jejichž základě druhý odborník vypočítal údajné nedostatečné vyrovnání, nebyly stanoveny předem, a tudíž nebyla dodržena ustanovení článku 4 nařízení (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(91)

Zadruhé Komise konstatuje, že nezávisle na tom, zda společnost CTSP uzavřela smlouvu o veřejných službách nebo zda se na ni vztahovaly tarifní závazky na základě obecných pravidel, nebyla dodržena všechna ustanovení článku 4 nařízení (ES) č. 1370/2007, který vymezuje povinný obsah smluv o veřejných službách a obecná pravidla. Čl. 4 odst. 1 písm. b) například stanoví, že ukazatele, na základě kterých se vypočítá platba případné kompenzace, musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem, aby se zabránilo nadměrnému poskytnutí kompenzací, zatímco čl. 4 odst. 1 písm. c) a čl. 4 odst. 2 vymezují způsoby rozdělování nákladů a příjmů. Jak se uvádí v oddíle 6.1, v rámci analýzy Komise týkající se druhého kritéria podle rozsudku Soudního dvora ve věci Altmark, ukazatele, na jejichž základě druhý odborník vypočítal údajné nedostatečné vyrovnání, nebyly stanoveny předem, a tudíž nebyla dodržena ustanovení článku 4 nařízení (ES) č. 1370/2007.

| (92) | Zatřetí čl. 6 odst. 1 stanoví, že v případě přímo uzavřených smluv o veřejných službách musí být kompenzace v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1370/2007 a s ustanoveními přílohy, aby bylo zajištěno, že nepřekročí výši, která je nezbytná k plnění ZVS. Příloha nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví, že kompenzace nesmí překročit částku rovnající se finančnímu dopadu, který odpovídá součtu těchto činitelů: náklady vzniklé v souvislosti se ZVS minus jakékoli kladné finanční dopady vzniklé v rámci sítě provozované v souvislosti s daným ZVS, plus přiměřený zisk. Tato příloha dále stanoví, že výpočet nákladů a příjmů musí být proveden v souladu s platnými účetními a daňovými zásadami. Ve snaze zvýšit transparentnost musí být účetnictví rozděleno (bod 5 přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007). |
| --- | --- |

(92)

Zatřetí čl. 6 odst. 1 stanoví, že v případě přímo uzavřených smluv o veřejných službách musí být kompenzace v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1370/2007 a s ustanoveními přílohy, aby bylo zajištěno, že nepřekročí výši, která je nezbytná k plnění ZVS. Příloha nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví, že kompenzace nesmí překročit částku rovnající se finančnímu dopadu, který odpovídá součtu těchto činitelů: náklady vzniklé v souvislosti se ZVS minus jakékoli kladné finanční dopady vzniklé v rámci sítě provozované v souvislosti s daným ZVS, plus přiměřený zisk. Tato příloha dále stanoví, že výpočet nákladů a příjmů musí být proveden v souladu s platnými účetními a daňovými zásadami. Ve snaze zvýšit transparentnost musí být účetnictví rozděleno (bod 5 přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007).

| (93) | Jak je uvedeno v 82. bodě odůvodnění, v roce 1998, tj. v roce, za nějž bylo na základě rozsudku nejvyššího správního soudu poskytnuto vyrovnání, nepřistoupila společnost CSTP k účinnému oddělení účetnictví. V důsledku toho není možné prokázat, že dodatečné vyrovnání vyplacené italským státem dne 21. prosince 2012 nepřekračuje částku rovnající se čistému finančnímu dopadu, který odpovídá součtu pozitivních nebo negativních dopadů, které má plnění ZVS na náklady a příjmy provozovatele veřejných služeb (bod 2 přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007). |
| --- | --- |

(93)

Jak je uvedeno v 82. bodě odůvodnění, v roce 1998, tj. v roce, za nějž bylo na základě rozsudku nejvyššího správního soudu poskytnuto vyrovnání, nepřistoupila společnost CSTP k účinnému oddělení účetnictví. V důsledku toho není možné prokázat, že dodatečné vyrovnání vyplacené italským státem dne 21. prosince 2012 nepřekračuje částku rovnající se čistému finančnímu dopadu, který odpovídá součtu pozitivních nebo negativních dopadů, které má plnění ZVS na náklady a příjmy provozovatele veřejných služeb (bod 2 přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007).

| (94) | Kromě toho, pokud jde o posuzované období, vzhledem k neexistenci předem stanovených ukazatelů pro výpočet kompenzace musí být každé rozdělení nákladů nutně provedeno ex post na základě libovolně stanovených hypotéz, jako tomu bylo při použití „induktivní metody“. |
| --- | --- |

(94)

Kromě toho, pokud jde o posuzované období, vzhledem k neexistenci předem stanovených ukazatelů pro výpočet kompenzace musí být každé rozdělení nákladů nutně provedeno ex post na základě libovolně stanovených hypotéz, jako tomu bylo při použití „induktivní metody“.

| (95) | V důsledku toho má Komise za to, že dodatečné vyrovnání poskytnuté na základě rozsudku nejvyššího správního soudu nebylo vyplaceno v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007, a proto není slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(95)

V důsledku toho má Komise za to, že dodatečné vyrovnání poskytnuté na základě rozsudku nejvyššího správního soudu nebylo vyplaceno v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007, a proto není slučitelné s vnitřním trhem.

6.4.   VYROVNÁNÍ PŘIZNANÉ NEJVYŠŠÍM SPRÁVNÍM SOUDEM NEPŘEDSTAVUJE NÁHRADU ŠKODY

| (96) | Komise v rozhodnutí zahájit řízení vyzvala účastníky řízení k podání připomínek s cílem stanovit, zda se rozsudek nejvyššího správního soudu netýká spíše náhrady škody za údajné porušení práva než přiznání vyrovnání za veřejné služby podle platných nařízení Rady. Ani italské orgány, ani společnost CSTP se k této otázce ve svých připomínkách nevyjádřily. |
| --- | --- |

(96)

Komise v rozhodnutí zahájit řízení vyzvala účastníky řízení k podání připomínek s cílem stanovit, zda se rozsudek nejvyššího správního soudu netýká spíše náhrady škody za údajné porušení práva než přiznání vyrovnání za veřejné služby podle platných nařízení Rady. Ani italské orgány, ani společnost CSTP se k této otázce ve svých připomínkách nevyjádřily.

| (97) | Komise v této souvislosti upozorňuje, že za určitých okolností nepředstavuje náhrada škody způsobené protiprávním jednáním či jednáním přičitatelným vnitrostátním orgánům (19) výhodu, a není tedy považována za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (20). Účel náhrady utrpěné škody se liší od účelu státní podpory, neboť cílem náhrady škody je navrátit poškozenou stranu do stavu, v němž se nacházela před jednáním, které škodu způsobilo, jako by k tomuto jednání nikdy nedošlo (restitutio in integrum). Komise v této souvislosti dále uvádí, že náhrada škody se musí zakládat na obecném pravidle o náhradě škody, aby nespadala do oblasti působnosti předpisů o státních podporách (21). Konečně Komise připomíná, že v rozsudku ve věci Lucchini Soudní dvůr stanovil, že vnitrostátní soud by nemohl použít vnitrostátní právo, pokud by jeho použití bránilo „použití práva Společenství, jelikož by znemožnilo navrácení státní podpory, která byla poskytnuta v rozporu s právem Společenství“
   (22). Tento rozsudek vychází ze zásady, že ustanovení vnitrostátního práva nelze použít, pokud jeho použití brání správnému použití práva Unie (23). |
| --- | --- |

(97)

Komise v této souvislosti upozorňuje, že za určitých okolností nepředstavuje náhrada škody způsobené protiprávním jednáním či jednáním přičitatelným vnitrostátním orgánům (19) výhodu, a není tedy považována za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (20). Účel náhrady utrpěné škody se liší od účelu státní podpory, neboť cílem náhrady škody je navrátit poškozenou stranu do stavu, v němž se nacházela před jednáním, které škodu způsobilo, jako by k tomuto jednání nikdy nedošlo (restitutio in integrum). Komise v této souvislosti dále uvádí, že náhrada škody se musí zakládat na obecném pravidle o náhradě škody, aby nespadala do oblasti působnosti předpisů o státních podporách (21). Konečně Komise připomíná, že v rozsudku ve věci Lucchini Soudní dvůr stanovil, že vnitrostátní soud by nemohl použít vnitrostátní právo, pokud by jeho použití bránilo „použití práva Společenství, jelikož by znemožnilo navrácení státní podpory, která byla poskytnuta v rozporu s právem Společenství“
   (22). Tento rozsudek vychází ze zásady, že ustanovení vnitrostátního práva nelze použít, pokud jeho použití brání správnému použití práva Unie (23).

| (98) | Pokud jde o dodatečné vyrovnání, které nejvyšší správní soud přiznal společnosti CSTP, Komise zdůrazňuje, že ačkoli výrok rozsudku nejvyššího správního soudu neobsahuje odkazy na nařízení (EHS) č. 1191/69, tento rozsudek poukazuje na právo společnosti CSTP obdržet vyrovnání podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, jehož výši musí určit správní orgány na základě ověřených údajů. To patrně naznačuje, že podle nejvyššího správního soudu právo společnosti CSTP na získání dodatečného vyrovnání nevyplývá ani tak z obecného pravidla o náhradě škody způsobené protiprávním jednáním či jednáním přičitatelným vnitrostátním orgánům, jako spíše z práv údajně stanovených nařízením (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(98)

Pokud jde o dodatečné vyrovnání, které nejvyšší správní soud přiznal společnosti CSTP, Komise zdůrazňuje, že ačkoli výrok rozsudku nejvyššího správního soudu neobsahuje odkazy na nařízení (EHS) č. 1191/69, tento rozsudek poukazuje na právo společnosti CSTP obdržet vyrovnání podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, jehož výši musí určit správní orgány na základě ověřených údajů. To patrně naznačuje, že podle nejvyššího správního soudu právo společnosti CSTP na získání dodatečného vyrovnání nevyplývá ani tak z obecného pravidla o náhradě škody způsobené protiprávním jednáním či jednáním přičitatelným vnitrostátním orgánům, jako spíše z práv údajně stanovených nařízením (EHS) č. 1191/69.

| (99) | V každém případě má Komise za to, že poskytnutí náhrady škody společnosti CSTP za údajné protiprávní jednostranné uložení ZVS ze strany italských orgánů, vypočtené na základě společných postupů vyrovnání podle nařízení (EHS) č. 1191/69, by představovalo porušení ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy. To vyplývá ze skutečnosti, že poskytnutí náhrady škody by mělo pro společnost CSTP přesně týž výsledek jako poskytnutí vyrovnání za závazek veřejné služby v posuzovaném období, a to přestože ustanovení koncese, která upravují dotčené služby, nebyla vyňata z povinnosti předchozího oznámení ani nesplňovala zásadní požadavky nařízení (EHS) č. 1191/69 nebo nařízení (ES) č. 1370/2007, jak bylo prokázáno výše. Možnost udělení takovéto koncese by tudíž umožňovala obcházet právní předpisy o státních podporách a podmínky stanovené normotvůrcem Unie, na jejichž základě příslušné orgány při ukládání závazků veřejné služby či uzavírání smluv o nich poskytují příslušným provozovatelům vyrovnání za náklady vynaložené v souvislosti s plněním závazků veřejné služby. Přiznání náhrady škody odpovídající součtu částek podpory, která měla být poskytnuta, by totiž představovalo nepřímé poskytnutí státní podpory považované za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem (24). Obdobně uvažoval Tribunál, který dospěl k závěru, že doložky o odškodnění za navrácení státní podpory představují státní podporu (25). |
| --- | --- |

(99)

V každém případě má Komise za to, že poskytnutí náhrady škody společnosti CSTP za údajné protiprávní jednostranné uložení ZVS ze strany italských orgánů, vypočtené na základě společných postupů vyrovnání podle nařízení (EHS) č. 1191/69, by představovalo porušení ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy. To vyplývá ze skutečnosti, že poskytnutí náhrady škody by mělo pro společnost CSTP přesně týž výsledek jako poskytnutí vyrovnání za závazek veřejné služby v posuzovaném období, a to přestože ustanovení koncese, která upravují dotčené služby, nebyla vyňata z povinnosti předchozího oznámení ani nesplňovala zásadní požadavky nařízení (EHS) č. 1191/69 nebo nařízení (ES) č. 1370/2007, jak bylo prokázáno výše. Možnost udělení takovéto koncese by tudíž umožňovala obcházet právní předpisy o státních podporách a podmínky stanovené normotvůrcem Unie, na jejichž základě příslušné orgány při ukládání závazků veřejné služby či uzavírání smluv o nich poskytují příslušným provozovatelům vyrovnání za náklady vynaložené v souvislosti s plněním závazků veřejné služby. Přiznání náhrady škody odpovídající součtu částek podpory, která měla být poskytnuta, by totiž představovalo nepřímé poskytnutí státní podpory považované za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem (24). Obdobně uvažoval Tribunál, který dospěl k závěru, že doložky o odškodnění za navrácení státní podpory představují státní podporu (25).

| (100) | V každém případě ustanovení koncese z roku 1972, na jejichž základě měla společnost CSTP provozovat předmětné dopravní služby, nestanovila úhradu žádného finančního vyrovnání. Společnost CTSP souhlasila, že bude své služby poskytovat za podmínek stanovených koncesí a na vlastní riziko. Tento závěr potvrzuje také článek 2 regionálního zákona č. 16/1983, který stanoví, že případné ztráty a schodky, které nebudou pokryty z veřejných prostředků, ponesou poskytovatelé služeb. |
| --- | --- |

(100)

V každém případě ustanovení koncese z roku 1972, na jejichž základě měla společnost CSTP provozovat předmětné dopravní služby, nestanovila úhradu žádného finančního vyrovnání. Společnost CTSP souhlasila, že bude své služby poskytovat za podmínek stanovených koncesí a na vlastní riziko. Tento závěr potvrzuje také článek 2 regionálního zákona č. 16/1983, který stanoví, že případné ztráty a schodky, které nebudou pokryty z veřejných prostředků, ponesou poskytovatelé služeb.

| (101) | Komise se proto nedomnívá, že by rozsudek nejvyššího správního soudu zakládal poskytnutí vyrovnání za škody, které společnost CSTP utrpěla v důsledku protiprávního jednání či jiného jednání přičitatelného vnitrostátním orgánům, spíše než přiznání protiprávní a neslučitelné státní podpory zakázané podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(101)

Komise se proto nedomnívá, že by rozsudek nejvyššího správního soudu zakládal poskytnutí vyrovnání za škody, které společnost CSTP utrpěla v důsledku protiprávního jednání či jiného jednání přičitatelného vnitrostátním orgánům, spíše než přiznání protiprávní a neslučitelné státní podpory zakázané podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (102) | Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že neoznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, která je neslučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(102)

Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že neoznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, která je neslučitelná s vnitřním trhem.

7.   NAVRÁCENÍ PODPORY

| (103) | V souladu se Smlouvou a s ustálenou judikaturou Soudního dvora je Komise oprávněna rozhodnout, zda má dotyčný stát podporu zrušit či upravit (26), pokud zjistí, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Ustálená judikatura Soudního dvora rovněž stanoví, že v případě podpory, kterou Komise shledá neslučitelnou s vnitřním trhem, je cílem povinnosti zrušit podporu uložené členskému státu obnovit dřívější stav (27). Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo poté, co příjemce navrátí částky poskytnuté z titulu protiprávní podpory a ztratí tak na trhu výhodu nad svými konkurenty, čímž se obnoví stav, který existoval před vyplacením podpory (28). |
| --- | --- |

(103)

V souladu se Smlouvou a s ustálenou judikaturou Soudního dvora je Komise oprávněna rozhodnout, zda má dotyčný stát podporu zrušit či upravit (26), pokud zjistí, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Ustálená judikatura Soudního dvora rovněž stanoví, že v případě podpory, kterou Komise shledá neslučitelnou s vnitřním trhem, je cílem povinnosti zrušit podporu uložené členskému státu obnovit dřívější stav (27). Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo poté, co příjemce navrátí částky poskytnuté z titulu protiprávní podpory a ztratí tak na trhu výhodu nad svými konkurenty, čímž se obnoví stav, který existoval před vyplacením podpory (28).

| (104) | Na základě uvedené judikatury článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (29) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“. |
| --- | --- |

(104)

Na základě uvedené judikatury článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (29) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.

| (105) | Itálie proto musí státní podporu, která je předmětem tohoto rozhodnutí, získat zpět v rozsahu, v jakém již byla společnosti CSTP vyplacena. Kromě toho musí Itálie k částce podpory připočítat úroky z prodlení vypočtené od data, kdy byla protiprávní podpora dána příjemci k dispozici (tj. ode dne 21. prosince 2012) do data jejího navrácení (30), a to v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (31). |
| --- | --- |

(105)

Itálie proto musí státní podporu, která je předmětem tohoto rozhodnutí, získat zpět v rozsahu, v jakém již byla společnosti CSTP vyplacena. Kromě toho musí Itálie k částce podpory připočítat úroky z prodlení vypočtené od data, kdy byla protiprávní podpora dána příjemci k dispozici (tj. ode dne 21. prosince 2012) do data jejího navrácení (30), a to v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (31).

| (106) | Komise proto |
| --- | --- |

(106)

Komise proto

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve výši 4 9 51  838 EUR, kterou Italská republika protiprávně poskytla společnosti CSTP v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, není slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

1.   Italská republika je povinna zajistit navrácení podpory uvedené v článku 1 příjemcem.

2.   Na částky, jež mají být navráceny, se uplatní úroky ode dne 21. prosince 2012 do dne jejich úplného navrácení.

3.   Úroky se vypočítají na základě složené úrokové sazby v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 a s nařízením Komise (ES) č. 271/2008 (32), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.

4.   Italská republika zruší všechny zbývající výplaty podpory uvedené v článku 1 s účinností ke dni přijetí tohoto rozhodnutí.

Článek 3

1.   Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede okamžitě a účinně.

2.   Italská republika zajistí provedení tohoto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 4

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Itálie Komisi tyto informace:

| a) | celkovou částku (jistina a úroky), kterou je třeba od příjemce získat zpět; |
| --- | --- |

a)

celkovou částku (jistina a úroky), kterou je třeba od příjemce získat zpět;

| b) | podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

b)

podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí;

| c) | dokumentaci prokazující, že příjemci bylo uloženo navrácení podpory. |
| --- | --- |

c)

dokumentaci prokazující, že příjemci bylo uloženo navrácení podpory.

2.   Italská republika informuje Komisi o pokroku u vnitrostátních opatření přijatých k provádění tohoto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory zmíněné v článku 1. Na vyžádání Komise Italská republika neprodleně předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí. Poskytne rovněž podrobné informace o výši podpory a úroků, které již byly od příjemce získány zpět.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 19. ledna 2015.

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  Rozhodnutí Komise ze dne 20. února 2014 o státní podpoře SA.35842 (2012/NN) – Itálie – Vyrovnávací platba za ZVS pro společnost CSTP (Úř. věst. C 156, 23.5.2014, s. 39).

1

(2)  Komise připomíná, že podle článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1), pravomoci Komise ve věci navrácení podpory podléhají promlčecí lhůtě 10 let, která počíná dnem, kdy je protiprávní podpora udělena příjemci buď jako jednotlivá podpora, nebo v rámci režimu podpory. Jakékoli opatření přijaté Komisí nebo členským státem jednajícím na žádost Komise, týkající se protiprávní podpory, přerušuje běh promlčecí lhůty.

2

(3)  Nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 ze dne 26. června 1969 o postupu členských států ohledně závazků vyplývajících z pojmu veřejné služby v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (Úř. věst. L 156, 28.6.1969, s. 1).

3

(4)  Čl. 4 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1191/69 stanoví: „Je na dopravních podnicích, aby požádaly příslušné orgány členských států o úplné nebo částečné zrušení závazku veřejné služby, pokud tento závazek zahrnuje hospodářské nevýhody.“ Čl. 6 odst. 3 stanoví: „Příslušné orgány členských států rozhodnou do jednoho roku od podání žádosti, pokud jde o závazky provozu nebo přepravy, a do šesti měsíců, pokud jde o tarifní závazky. Právo na vyrovnání vzniká dnem rozhodnutí příslušného orgánu [...]“.

4

„Je na dopravních podnicích, aby požádaly příslušné orgány členských států o úplné nebo částečné zrušení závazku veřejné služby, pokud tento závazek zahrnuje hospodářské nevýhody.“

Příslušné orgány členských států rozhodnou do jednoho roku od podání žádosti, pokud jde o závazky provozu nebo přepravy, a do šesti měsíců, pokud jde o tarifní závazky. Právo na vyrovnání vzniká dnem rozhodnutí příslušného orgánu [...]

(5)  Regionální zákon č. 16 ze dne 25. ledna 1983 o zásazích Regionu ve věci služeb místní veřejné přepravy cestujících (Legge Regionale n. 16/1983: Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori) je k dispozici na adrese: http://jtest.ittig.cnr.it:8080/cocoon/regioneCampania/xhtml?css=4&doc=/db/nir/RegioneCampania/1983/urn_nir_regione.campania_legge_1983-01-25n16&datafine=19830205

5

Regionální zákon č. 16 ze dne 25. ledna 1983 o zásazích Regionu ve věci služeb místní veřejné přepravy cestujících (Legge Regionale n. 16/1983: Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori)

(6)  Článek 10 nařízení (EHS) č. 1191/69 stanoví, že výše vyrovnání se v případě závazku poskytovat přepravní služby určuje na základě rozdílu mezi snížením příjmů podniku a snížením nákladů, které by nastalo, pokud by byl dotyčný závazek za dané období zrušen.

6

(7)  Věc C-280/00, Altmark Trans v. Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415.

7

Altmark Trans v. Regierungspräsidium Magdeburg

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1).

8

(9)  Formuláře E jsou dokumenty, které vycházejí z podnikového účetnictví a obsahují údaje nezbytné pro každoroční výpočet veřejného příspěvku.

9

Formuláře E

(10)  Věc C-527/12, Komise v. Spolková republika Německo, EU:C:2014:2193, bod 56 a citovaná judikatura. Srov. též rozsudek ve věci C-119/05, Lucchini, EU:C:2007:434, bod 59, uvedený v 94. bodě odůvodnění.

10

Komise v. Spolková republika Německo

Lucchini

(11)  Věc C-280/00, Altmark Trans v. Regierungspräsidium Magdeburg (Sb. rozh. 2003, EU:C:2003:415, body 87 a 88).

11

Altmark Trans v. Regierungspräsidium Magdeburg

(12)  Věc C-172/03, Heiser, EU:C:2005:130, bod 55.

12

Heiser

(13)  Věc T-157/01, Danske Busvognmænd, Sb. rozh. 2004, EU:2004:76, body 77, 78 a 79.

13

Danske Busvognmænd

(14)  Věc C-504/07, Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) a další v. Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) a Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP), Sb. rozh. 2009, C:2009:290.

14

Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) a další v. Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) a Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP)

(15)  Věc 156/77, Komise v. Belgie (Sb. rozh. 1978, s. 1881, bod 10).

15

Komise v. Belgie

(16)  Nařízení Rady (EHS) č. 1107/70 ze dne 4. června 1970 o poskytování podpor dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (Úř. věst. L 130, 15.6.1970, s. 1).

16

(17)  Komise se v tomto ohledu odvolává na argumentaci 307. až 313. bodu odůvodnění rozhodnutí ze dne 24. února 2010 C-41/08 (ex NN 35/08) (Úř. věst. L 7, 11.1.2011, s. 1). Toto rozhodnutí bylo zrušeno dosud nezveřejněným rozsudkem Tribunálu ve věci T-92/11, Jørgen Andersen v. Evropská komise [2013], rozsudek je momentálně napaden u Soudního dvora jako věc C-303/13 P. Výsledek odvolání není pro výsledky předmětného případu podstatný, neboť Tribunál v napadeném rozsudku potvrdil, že právní úprava, jež má být použita, je dána dnem, kdy nastaly účinky poskytnuté podpory. V tomto případě byla podpora vyplacena dne 21. prosince 2012, měla by se proto použít pravidla, zásady a kritéria posuzování slučitelnosti státní podpory platné v okamžiku, kdy Komise své rozhodnutí přijme (srov. bod 39 rozsudku).

17

Jørgen Andersen v. Evropská komise

(18)  Věc C-334/07 P, Komise v. Freistaat Sachsen (Sb. rozh. 2008, s. I-9465, body 50 až 53); věc T-3/09, Itálie v. Komise (Sb. rozh. 2011, s. II-95, bod 60).

18

Komise v. Freistaat Sachsen

Itálie v. Komise

(19)  Například protiprávní jednání nebo bezdůvodné obohacení.

19

(20)  Spojené věci 106 až 120/87, Asteris AE v. Řecká republika a EHS, EU:C:1988:457.

20

Asteris AE v. Řecká republika a EHS

(21)  Srov. rozhodnutí Komise ze dne 16. června 2004 ve věci podpory pro společnost Akzo-Nobel za účelem minimalizace přepravy chlóru (podpora č. N 304/2003), stručné sdělení viz Úř. věst. C 81, 2.4.2005, s. 4. srov. též rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2006 ve věci podpory pro Bedrijfsverplaatsing van autodemontagebedrijf Steenbergen (podpora č. N 575/2005), stručné sdělení viz Úř. věst. C 80, 13.4.2007, s. 1.

21

(22)  Věc C-119/05, Lucchini, EU:C:2007:434, bod 59.

22

Lucchini

(23)  Tamtéž, bod 61.

23

(24)  Stanovisko ve spojených věcech C-346/03 a C-529/03 ze dne 28. dubna 2005, Atzeni, EU:C:2005:256, bod 198.

24

Atzeni

(25)  Věc T-384/08, Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou v. Komise, EU:T:2011:650 a věc T-565/08, Corsica Ferries v. Komise, EU:T:2012:415, body 23, 114 a 120 až 131. Srov. též analogicky věc C-111/10, Komise v. Rada, EU:C:2013:785, bod 44.

25

Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou v. Komise

Corsica Ferries v. Komise

Komise v. Rada

(26)  Věc C-70/72, Komise v. Německo (Sh. rozh. 1973, s. 813, bod 13).

26

Komise v. Německo

(27)  Spojené věci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španělsko v. Komise, Sb. rozh. 1994, s. I-4103, bod 75.

27

Španělsko v. Komise

(28)  Věc C-75/97, Belgie v. Komise (Sh. rozh. 1999, s. I-3671, body 64 a 65).

28

Belgie v. Komise

(29)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

29

(30)  Srov. čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/99.

30

(31)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

31

(32)  Nařízení Komise (ES) č. 271/2008 ze dne 30. ledna 2008 , kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 82, 25.3.2008, s. 1).

32

---

| 8.7.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 179/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 179/128

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1075

ze dne 19. ledna 2015

o státní podpoře SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN),

kterou poskytla Itálie – Dodatečná vyrovnávací platba za závazek veřejné služby pro společnost Buonotourist

(oznámeno pod číslem C(2015) 75)

(Pouze italské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedeným(i) ustanovením(i), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Elektronickým oznámením ze dne 5. prosince 2012 oznámily italské orgány podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy dodatečnou vyrovnávací platbu poskytnutou společnosti Buonotourist S.r.l. (dále jen „společnost Buonotourist“) za provozování osobní autobusové dopravy na základě koncesí udělených italským regionem Kampánie (dále jen „Region“) v období let 1996–2002 (dále jen „posuzované období“) v rámci výkonu rozsudku italského nejvyššího správního soudu (Consiglio di Stato). |
| --- | --- |

(1)

Elektronickým oznámením ze dne 5. prosince 2012 oznámily italské orgány podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy dodatečnou vyrovnávací platbu poskytnutou společnosti Buonotourist S.r.l. (dále jen „společnost Buonotourist“) za provozování osobní autobusové dopravy na základě koncesí udělených italským regionem Kampánie (dále jen „Region“) v období let 1996–2002 (dále jen „posuzované období“) v rámci výkonu rozsudku italského nejvyššího správního soudu (Consiglio di Stato).

| (2) | Oznámení bylo zaevidováno pod číslem SA.35843 a ode dne 13. prosince 2012 s ním bylo zacházeno jako s neoznámeným opatřením, protože na základě informací, jež měla Komise k dispozici, měl Region povinnost zaplatit společnosti Buonotourist dodatečnou vyrovnávací platbu ode dne 7. prosince 2012, tedy poté, co italská vláda oznámila opatření Komisi, avšak předtím, než Komise přijala rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

Oznámení bylo zaevidováno pod číslem SA.35843 a ode dne 13. prosince 2012 s ním bylo zacházeno jako s neoznámeným opatřením, protože na základě informací, jež měla Komise k dispozici, měl Region povinnost zaplatit společnosti Buonotourist dodatečnou vyrovnávací platbu ode dne 7. prosince 2012, tedy poté, co italská vláda oznámila opatření Komisi, avšak předtím, než Komise přijala rozhodnutí.

| (3) | Dopisem ze dne 20. února 2014 sdělila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci podpor (dále jen „rozhodnutí zahájit řízení“). |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 20. února 2014 sdělila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci podpor (dále jen „rozhodnutí zahájit řízení“).

| (4) | Rozhodnutí zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (1). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k podpoře. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (1). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k podpoře.

| (5) | Italské orgány podaly své připomínky k rozhodnutí zahájit řízení dopisy ze dne 21. a 24. března 2014. |
| --- | --- |

(5)

Italské orgány podaly své připomínky k rozhodnutí zahájit řízení dopisy ze dne 21. a 24. března 2014.

| (6) | Jediná třetí strana, jež podala připomínky k rozhodnutí zahájit řízení, byla společnost Buonotourist, příjemce oznámeného opatření, jejíž připomínky byly obdrženy dne 25. března 2014. |
| --- | --- |

(6)

Jediná třetí strana, jež podala připomínky k rozhodnutí zahájit řízení, byla společnost Buonotourist, příjemce oznámeného opatření, jejíž připomínky byly obdrženy dne 25. března 2014.

| (7) | Dne 11. července 2014 poskytly italské orgány vyjádření k těmto připomínkám a další informace zaslané v odpovědi na žádost o informace ze dne 11. června 2014. |
| --- | --- |

(7)

Dne 11. července 2014 poskytly italské orgány vyjádření k těmto připomínkám a další informace zaslané v odpovědi na žádost o informace ze dne 11. června 2014.

| (8) | Poté, co Komise souhlasila s prodloužením lhůty pro podání, poskytly italské orgány doplňující informace dopisem ze dne 15. září 2014. |
| --- | --- |

(8)

Poté, co Komise souhlasila s prodloužením lhůty pro podání, poskytly italské orgány doplňující informace dopisem ze dne 15. září 2014.

2.   POPIS OPATŘENÍ

2.1.   PODNIK

| (9) | Společnost Buonotourist je soukromá společnost, jež provozuje místní veřejnou dopravu na základě koncesí udělených Regionem a obcemi. Konkrétněji pak podle italských orgánů tato společnost jakožto držitel koncese udělené Regionem provozovala v posuzovaném období služby autobusového spojení, přičemž najezdila celkem přibližně 1,8 milionu kilometrů ročně. |
| --- | --- |

(9)

Společnost Buonotourist je soukromá společnost, jež provozuje místní veřejnou dopravu na základě koncesí udělených Regionem a obcemi. Konkrétněji pak podle italských orgánů tato společnost jakožto držitel koncese udělené Regionem provozovala v posuzovaném období služby autobusového spojení, přičemž najezdila celkem přibližně 1,8 milionu kilometrů ročně.

| (10) | Podle informací poskytnutých italskými orgány již Region za výše uvedené služby poskytnuté v posuzovaném období společnosti Buonotourist vyplatil částku 1 9 5 07  121,54 EUR, z toho 1 7 0 36  021,13 EUR za provozování a správu služby a 2 4 71  100,41 EUR za investice. Vzhledem k tomu, že toto vyrovnání bylo společnosti Buonotourist poskytnuto více než deset let předtím, než Komise italskému státu zaslala první žádost o podání informací, nebude toto vyrovnání v rámci probíhajícího řízení předmětem posuzování (2). |
| --- | --- |

(10)

Podle informací poskytnutých italskými orgány již Region za výše uvedené služby poskytnuté v posuzovaném období společnosti Buonotourist vyplatil částku 1 9 5 07  121,54 EUR, z toho 1 7 0 36  021,13 EUR za provozování a správu služby a 2 4 71  100,41 EUR za investice. Vzhledem k tomu, že toto vyrovnání bylo společnosti Buonotourist poskytnuto více než deset let předtím, než Komise italskému státu zaslala první žádost o podání informací, nebude toto vyrovnání v rámci probíhajícího řízení předmětem posuzování (2).

| (11) | Vedle výše uvedených – již obdržených – částek požádala společnost Buonotourist Region o dodatečné vyrovnání ve výši 5 5 67  582,57 podle nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 (3), a to za hospodářské nevýhody, jež měla utrpět v důsledku údajného uložení závazku veřejné služby (ZVS). Podle Regionu byla žádost podána v lednu 2007, kdy společnost Buonotourist zahájila řízení u příslušného správního soudu. |
| --- | --- |

(11)

Vedle výše uvedených – již obdržených – částek požádala společnost Buonotourist Region o dodatečné vyrovnání ve výši 5 5 67  582,57 podle nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 (3), a to za hospodářské nevýhody, jež měla utrpět v důsledku údajného uložení závazku veřejné služby (ZVS). Podle Regionu byla žádost podána v lednu 2007, kdy společnost Buonotourist zahájila řízení u příslušného správního soudu.

| (12) | V roce 2008 regionální správní soud v Salernu (Tribunale Amministrativo Regionale di Salerno) zamítl žalobu společnosti Buonotourist o uznání práva na dodatečnou vyrovnávací platbu na základě nařízení (EHS) č. 1191/69. Soud rozhodl, že v souladu s článkem 4 nařízení (EHS) č. 1191/69 (4) nemůže společnost Buonotourist požadovat vyrovnání za hospodářské nevýhody vyplývající z uložení závazku veřejné služby, aniž by před tím požádala o zrušení tohoto ZVS. |
| --- | --- |

(12)

V roce 2008 regionální správní soud v Salernu (Tribunale Amministrativo Regionale di Salerno) zamítl žalobu společnosti Buonotourist o uznání práva na dodatečnou vyrovnávací platbu na základě nařízení (EHS) č. 1191/69. Soud rozhodl, že v souladu s článkem 4 nařízení (EHS) č. 1191/69 (4) nemůže společnost Buonotourist požadovat vyrovnání za hospodářské nevýhody vyplývající z uložení závazku veřejné služby, aniž by před tím požádala o zrušení tohoto ZVS.

2.2.   ROZSUDKY NEJVYŠŠÍHO SPRÁVNÍHO SOUDU

| (13) | Rozsudkem ze dne 27. července 2009 (rozsudek č. 4683/09) nejvyšší správní soud vyhověl odvolání společnosti Buonotourist proti rozhodnutí regionálního správního soudu v Salernu, když dospěl k závěru, že společnost Buonotourist má právo obdržet dodatečnou vyrovnávací platbu za veřejnou službu poskytovanou podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69. Tento rozsudek přesně nestanoví, na základě jakého právního aktu a v jaké podobě byl závazek veřejné služby uložen, zdůrazňuje však, že podniku, jenž poskytuje veřejnou službu, nelze zamítnout žádost o úhradu nákladů skutečně vynaložených při poskytování takovéto služby. Nejvyšší správní soud dále rozhodl, že společnost Buonotourist má právo obdržet za veřejnou službu vyrovnání i bez předchozí žádosti o zrušení ZVS. |
| --- | --- |

(13)

Rozsudkem ze dne 27. července 2009 (rozsudek č. 4683/09) nejvyšší správní soud vyhověl odvolání společnosti Buonotourist proti rozhodnutí regionálního správního soudu v Salernu, když dospěl k závěru, že společnost Buonotourist má právo obdržet dodatečnou vyrovnávací platbu za veřejnou službu poskytovanou podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69. Tento rozsudek přesně nestanoví, na základě jakého právního aktu a v jaké podobě byl závazek veřejné služby uložen, zdůrazňuje však, že podniku, jenž poskytuje veřejnou službu, nelze zamítnout žádost o úhradu nákladů skutečně vynaložených při poskytování takovéto služby. Nejvyšší správní soud dále rozhodl, že společnost Buonotourist má právo obdržet za veřejnou službu vyrovnání i bez předchozí žádosti o zrušení ZVS.

| (14) | Podle nejvyššího správního soudu měl přesnou výši dodatečné vyrovnávací platby dlužné společnosti Buonotourist určit Region na základě spolehlivých údajů dovoditelných z účetnictví společnosti, dokládajících rozdíl mezi náklady vzniklými v souvislosti s tou částí činnosti společnosti Buonotourist, na niž se vztahoval závazek veřejné služby, a příslušným příjmem. Region však konstatoval, že vzhledem k nedostatku přesných a spolehlivých údajů není schopen částku určit. |
| --- | --- |

(14)

Podle nejvyššího správního soudu měl přesnou výši dodatečné vyrovnávací platby dlužné společnosti Buonotourist určit Region na základě spolehlivých údajů dovoditelných z účetnictví společnosti, dokládajících rozdíl mezi náklady vzniklými v souvislosti s tou částí činnosti společnosti Buonotourist, na niž se vztahoval závazek veřejné služby, a příslušným příjmem. Region však konstatoval, že vzhledem k nedostatku přesných a spolehlivých údajů není schopen částku určit.

| (15) | Usnesením č. 8737/2010 ze dne 13. prosince 2010 nejvyšší správní soud jmenoval odborníka, aby tento úkol provedl. Podle italských orgánů nebyl tento odborník schopen stanovit částku, jež měla být předmětem vyrovnání. Usnesením č. 5880/2011 ze dne 7. listopadu 2011 jmenoval nejvyšší správní soud druhého odborníka (dále jen „druhý odborník“). Z bodu 9 rozsudku nejvyššího správního soudu (řízení o výkonu rozhodnutí) č. 5650/2012 ze dne 7. listopadu 2012, vyplývá, že oba odborníci vyloučili právo na vyrovnání podle článku 10 nařízení (EHS) č. 1191/1969 (závazek provozu nebo přepravy), přestože oba dospěli k závěru, že společnost Buonotourist obdržela v letech 1998, 1999 a 2000 nedostatečné vyrovnání, jak vyplývá z použití vzorce pro výpočet podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/1969 (tarifní závazek). Odborníci tak implicitně předpokládali, že společnosti Buonotourist byl Regionem uložen tarifní závazek. |
| --- | --- |

(15)

Usnesením č. 8737/2010 ze dne 13. prosince 2010 nejvyšší správní soud jmenoval odborníka, aby tento úkol provedl. Podle italských orgánů nebyl tento odborník schopen stanovit částku, jež měla být předmětem vyrovnání. Usnesením č. 5880/2011 ze dne 7. listopadu 2011 jmenoval nejvyšší správní soud druhého odborníka (dále jen „druhý odborník“). Z bodu 9 rozsudku nejvyššího správního soudu (řízení o výkonu rozhodnutí) č. 5650/2012 ze dne 7. listopadu 2012, vyplývá, že oba odborníci vyloučili právo na vyrovnání podle článku 10 nařízení (EHS) č. 1191/1969 (závazek provozu nebo přepravy), přestože oba dospěli k závěru, že společnost Buonotourist obdržela v letech 1998, 1999 a 2000 nedostatečné vyrovnání, jak vyplývá z použití vzorce pro výpočet podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/1969 (tarifní závazek). Odborníci tak implicitně předpokládali, že společnosti Buonotourist byl Regionem uložen tarifní závazek.

| (16) | Zatímco první odborník dospěl k závěru, že pro výpočet dodatečných nákladů vynaložených podnikem na pokrytí tarifních nákladů by nebylo vhodné použít „induktivní metodu“, a navrhl vypočítat dodatečnou vyrovnávací platbu ex aequo et bono, druhý odborník vypočítal částku vyrovnání, kterou měl Region společnosti uhradit, za použití „induktivní metody“ s odůvodněním, že volbu této metody ze strany nejvyššího správního soudu je třeba považovat za konečnou vzhledem k tomu, že byla použita v různých rozsudcích, aniž byla zpochybněna. |
| --- | --- |

(16)

Zatímco první odborník dospěl k závěru, že pro výpočet dodatečných nákladů vynaložených podnikem na pokrytí tarifních nákladů by nebylo vhodné použít „induktivní metodu“, a navrhl vypočítat dodatečnou vyrovnávací platbu ex aequo et bono, druhý odborník vypočítal částku vyrovnání, kterou měl Region společnosti uhradit, za použití „induktivní metody“ s odůvodněním, že volbu této metody ze strany nejvyššího správního soudu je třeba považovat za konečnou vzhledem k tomu, že byla použita v různých rozsudcích, aniž byla zpochybněna.

| (17) | Druhý odborník nicméně nemohl vyrovnání podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69 vypočítat z důvodu nedostatku základních údajů o počtu předpokládaných, či skutečných dopravních jednotek. Proto vypočítal pravděpodobnou částku nedostatečného vyrovnání tak, že vyčíslil rozdíl mezi možnými příjmy, které by podnik mohl získat, pokud by fungoval na obchodním základě (odhad), a částkou skutečných příjmů a obdržených veřejných příspěvků. Z těchto výpočtů vyplývá, že společnost Buonotourist obdržela nedostatečné vyrovnání pouze v letech 1998, 1999 a 2000, a to v celkové výši 1 1 11  572 EUR, včetně úroků. Druhý odborník dospěl k závěru, že tuto částku lze považovat za výši nedostatečného vyrovnání. |
| --- | --- |

(17)

Druhý odborník nicméně nemohl vyrovnání podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69 vypočítat z důvodu nedostatku základních údajů o počtu předpokládaných, či skutečných dopravních jednotek. Proto vypočítal pravděpodobnou částku nedostatečného vyrovnání tak, že vyčíslil rozdíl mezi možnými příjmy, které by podnik mohl získat, pokud by fungoval na obchodním základě (odhad), a částkou skutečných příjmů a obdržených veřejných příspěvků. Z těchto výpočtů vyplývá, že společnost Buonotourist obdržela nedostatečné vyrovnání pouze v letech 1998, 1999 a 2000, a to v celkové výši 1 1 11  572 EUR, včetně úroků. Druhý odborník dospěl k závěru, že tuto částku lze považovat za výši nedostatečného vyrovnání.

| (18) | Nejvyšší správní soud následně vydal rozsudek č. 5650/2012 ze dne 7. listopadu 2012, jímž Regionu uložil povinnost zaplatit společnosti Buonotourist do 7. prosince 2012 částku 1 1 11  572 EUR jako vyrovnávací platbu (5). Region tuto částku společnosti Buonotourist zaplatil dne 21. prosince 2012. |
| --- | --- |

(18)

Nejvyšší správní soud následně vydal rozsudek č. 5650/2012 ze dne 7. listopadu 2012, jímž Regionu uložil povinnost zaplatit společnosti Buonotourist do 7. prosince 2012 částku 1 1 11  572 EUR jako vyrovnávací platbu (5). Region tuto částku společnosti Buonotourist zaplatil dne 21. prosince 2012.

| (19) | Zaplacení této dodatečné vyrovnávací platby společnosti Buonotourist ze strany Regionu na základě rozsudku č. 5650/2012 představuje neoznámené opatření a je předmětem tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(19)

Zaplacení této dodatečné vyrovnávací platby společnosti Buonotourist ze strany Regionu na základě rozsudku č. 5650/2012 představuje neoznámené opatření a je předmětem tohoto rozhodnutí.

2.3.   DODATEČNÉ INFORMACE/PŘIPOMÍNKY POSKYTNUTÉ ITALSKÝMI ORGÁNY

| (20) | Podle italských orgánů společnost Buonotourist, stejně jako další provozovatelé regionální linkové autobusové dopravy, provozovala svou činnost na základě dočasných povolení (koncesí), jež musela být každoročně obnovována na základě předchozí žádosti podniku provozujícího službu. Tyto koncese udělovaly společnosti výlučné právo na poskytování dotčených služeb. |
| --- | --- |

(20)

Podle italských orgánů společnost Buonotourist, stejně jako další provozovatelé regionální linkové autobusové dopravy, provozovala svou činnost na základě dočasných povolení (koncesí), jež musela být každoročně obnovována na základě předchozí žádosti podniku provozujícího službu. Tyto koncese udělovaly společnosti výlučné právo na poskytování dotčených služeb.

| (21) | Italské orgány dále uvádějí, že společnost Buonotourist žádala Region o vydání koncesí za účelem poskytování služeb na dotčených trasách každý rok během posuzovaného období a že koncese vždy stanovily, že služby jsou poskytovány zcela na vlastní riziko dotčeného podniku a zejména „aniž by poskytování služby opravňovalo k dotaci či vyrovnání jakékoli povahy“. Italské orgány poskytly kopii vzoru koncese týkající se jiné společnosti (dále jen „vzor koncese“) z let 1972/73 a potvrdily, že tento vzor se shoduje se vzorem, který v posuzovaném období používaly ve vztahu ke společnosti Buonotourist. Italské orgány však neposkytly žádnou koncesní smlouvu, jež by byla v posuzovaném období se společností Buonotourist skutečně uzavřena. |
| --- | --- |

(21)

Italské orgány dále uvádějí, že společnost Buonotourist žádala Region o vydání koncesí za účelem poskytování služeb na dotčených trasách každý rok během posuzovaného období a že koncese vždy stanovily, že služby jsou poskytovány zcela na vlastní riziko dotčeného podniku a zejména „aniž by poskytování služby opravňovalo k dotaci či vyrovnání jakékoli povahy“. Italské orgány poskytly kopii vzoru koncese týkající se jiné společnosti (dále jen „vzor koncese“) z let 1972/73 a potvrdily, že tento vzor se shoduje se vzorem, který v posuzovaném období používaly ve vztahu ke společnosti Buonotourist. Italské orgány však neposkytly žádnou koncesní smlouvu, jež by byla v posuzovaném období se společností Buonotourist skutečně uzavřena.

| (22) | Italské orgány uvádějí, že na základě zmíněných koncesí měla společnost Buonotourist možnost navrhnout nahrazení způsobů dopravy, jež měly být použity, nebo požádat o úplné nebo částečné zrušení svého závazku veřejné služby, pokud by tento závazek pro podnik znamenal hospodářskou nevýhodu; společnost však tohoto práva nikdy nevyužila. Italské orgány dále tvrdí, že společnost nikdy Regionu neoznámila, že jí závazek přináší hospodářské nevýhody, ani že poskytuje služby, které by neposkytovala, pokud by neměla povinnost je poskytovat v rámci ZVS. Konečně podle italských orgánů společnost Buonotourist nikdy nepožádala o zrušení závazků veřejné služby, jak stanoví čl. 4 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(22)

Italské orgány uvádějí, že na základě zmíněných koncesí měla společnost Buonotourist možnost navrhnout nahrazení způsobů dopravy, jež měly být použity, nebo požádat o úplné nebo částečné zrušení svého závazku veřejné služby, pokud by tento závazek pro podnik znamenal hospodářskou nevýhodu; společnost však tohoto práva nikdy nevyužila. Italské orgány dále tvrdí, že společnost nikdy Regionu neoznámila, že jí závazek přináší hospodářské nevýhody, ani že poskytuje služby, které by neposkytovala, pokud by neměla povinnost je poskytovat v rámci ZVS. Konečně podle italských orgánů společnost Buonotourist nikdy nepožádala o zrušení závazků veřejné služby, jak stanoví čl. 4 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1191/69.

| (23) | Podle italských orgánů byly veřejné příspěvky, jež byly v minulosti poskytnuty společnosti Buonotourist, založeny na metodice standardních hospodářských nákladů, která předpokládá použití parametrů stanovených regionálním zákonem č. 16/1983 (6), jako je počet přidělených kilometrů ve vztahu k počtu skutečně ujetých kilometrů, počet zaměstnanců a autobusů, který se liší podle typu poskytované služby (městská doprava, doprava v horském nebo kopcovitém terénu), právní a ekonomické podmínky vztahující se k zaměstnancům, velikost podniku a náklady na autobusy. |
| --- | --- |

(23)

Podle italských orgánů byly veřejné příspěvky, jež byly v minulosti poskytnuty společnosti Buonotourist, založeny na metodice standardních hospodářských nákladů, která předpokládá použití parametrů stanovených regionálním zákonem č. 16/1983 (6), jako je počet přidělených kilometrů ve vztahu k počtu skutečně ujetých kilometrů, počet zaměstnanců a autobusů, který se liší podle typu poskytované služby (městská doprava, doprava v horském nebo kopcovitém terénu), právní a ekonomické podmínky vztahující se k zaměstnancům, velikost podniku a náklady na autobusy.

| (24) | Italské orgány mají pochybnosti ohledně toho, zda společnost Buonotourist prokázala, že plnila závazky veřejné služby účinně a správně v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69, a tvrdí, že společnost Buonotourist nedisponovala systémem oddělených účtů stanoveným v čl. 1 odst. 5 téhož nařízení. |
| --- | --- |

(24)

Italské orgány mají pochybnosti ohledně toho, zda společnost Buonotourist prokázala, že plnila závazky veřejné služby účinně a správně v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69, a tvrdí, že společnost Buonotourist nedisponovala systémem oddělených účtů stanoveným v čl. 1 odst. 5 téhož nařízení.

2.4.   VÝŠE VYROVNÁNÍ

| (25) | Jak uvádí v 15. bod odůvodnění, nejvyšší správní soud jmenoval dva odborníky, aby stanovili výši dodatečné vyrovnávací platby, kterou Region dluží společnosti Buonotourist podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69. Oba odborníci předložili svou zprávu dne 27. září 2012, avšak pouze druhý odborník byl schopen výši této dlužné dodatečné vyrovnávací platby (zpráva). |
| --- | --- |

(25)

Jak uvádí v 15. bod odůvodnění, nejvyšší správní soud jmenoval dva odborníky, aby stanovili výši dodatečné vyrovnávací platby, kterou Region dluží společnosti Buonotourist podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69. Oba odborníci předložili svou zprávu dne 27. září 2012, avšak pouze druhý odborník byl schopen výši této dlužné dodatečné vyrovnávací platby (zpráva).

| (26) | Druhý odborník ve zprávě opakovaně zdůraznil, že účastníci předložili údaje, které se vzájemně neshodovaly nebo nebyly dostatečně přesné a u nichž se ukázalo, že jsou pouze přibližné. Poukazuje zejména na to, že účastníci poskytli důkazy v podobě dokumentů, jež si protiřečí, pokud jde o vyrovnání vyplacené v minulosti. Na rozdíl od toho, co tvrdily italské orgány, druhý odborník konstatuje, že společnost Buonotourist vedla oddělené účetnictví pro činnosti veřejné a soukromé dopravy, avšak upřesnil, že nebylo možné ověřit správné přiřazení některých nákladů k jedné či druhé oblasti činnosti. Druhý odborník dále uvádí, že nebylo možné získat spolehlivé údaje o nákladech, které by společnost nevynaložila, pokud by byl ZVS zrušen, a to ani pomocí „induktivní metody“, jejíž použití nařídil nejvyšší správní soud. |
| --- | --- |

(26)

Druhý odborník ve zprávě opakovaně zdůraznil, že účastníci předložili údaje, které se vzájemně neshodovaly nebo nebyly dostatečně přesné a u nichž se ukázalo, že jsou pouze přibližné. Poukazuje zejména na to, že účastníci poskytli důkazy v podobě dokumentů, jež si protiřečí, pokud jde o vyrovnání vyplacené v minulosti. Na rozdíl od toho, co tvrdily italské orgány, druhý odborník konstatuje, že společnost Buonotourist vedla oddělené účetnictví pro činnosti veřejné a soukromé dopravy, avšak upřesnil, že nebylo možné ověřit správné přiřazení některých nákladů k jedné či druhé oblasti činnosti. Druhý odborník dále uvádí, že nebylo možné získat spolehlivé údaje o nákladech, které by společnost nevynaložila, pokud by byl ZVS zrušen, a to ani pomocí „induktivní metody“, jejíž použití nařídil nejvyšší správní soud.

| (27) | Druhý odborník proto dospěl k závěru, že není možné stanovit výši dodatečné vyrovnávací platby za závazek provozování přepravy vypočítanou podle článku 10 nařízení (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(27)

Druhý odborník proto dospěl k závěru, že není možné stanovit výši dodatečné vyrovnávací platby za závazek provozování přepravy vypočítanou podle článku 10 nařízení (EHS) č. 1191/69.

| (28) | Pokud jde o dodatečnou vyrovnávací platbu za tarifní závazky podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, druhý odborník uznává, že její výši není možné vypočítat podle odstavce 1 z důvodu nedostatku údajů nebo jejich nespolehlivosti. Byla tedy použita „induktivní metoda“, kterou stanovil nejvyšší správní soud. |
| --- | --- |

(28)

Pokud jde o dodatečnou vyrovnávací platbu za tarifní závazky podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, druhý odborník uznává, že její výši není možné vypočítat podle odstavce 1 z důvodu nedostatku údajů nebo jejich nespolehlivosti. Byla tedy použita „induktivní metoda“, kterou stanovil nejvyšší správní soud.

| (29) | Článek 11 nařízení (EHS) č. 1191/69 mimo jiné stanoví, že výše vyrovnání se v případě tarifního závazku musí rovnat rozdílu mezi těmito částkami:






  — | První částka se rovná rozdílu mezi součinem předpokládaného počtu jednotek dopravy a






  — | buď nejpříznivější současnou sazbou, kterou by mohl uživatel žádat, pokud by daný závazek neexistoval, |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Článek 11 nařízení (EHS) č. 1191/69 mimo jiné stanoví, že výše vyrovnání se v případě tarifního závazku musí rovnat rozdílu mezi těmito částkami:

—

První částka se rovná rozdílu mezi součinem předpokládaného počtu jednotek dopravy a

—

buď nejpříznivější současnou sazbou, kterou by mohl uživatel žádat, pokud by daný závazek neexistoval,

| — | nebo pokud taková sazba není, sazbou, kterou by podnik fungující na obchodním základě použil na danou dopravní operaci s ohledem na náklady, |
| --- | --- |

—

nebo pokud taková sazba není, sazbou, kterou by podnik fungující na obchodním základě použil na danou dopravní operaci s ohledem na náklady,

a mezi součinem skutečného počtu jednotek dopravy a sazbou stanovenou pro dané období.

| — | Druhá částka se rovná rozdílu mezi náklady, které by vznikly při použití buď nejpříznivější možné sazby, nebo sazby, kterou by podnik použil, kdyby fungoval na obchodním základě, a náklady skutečně vzniklými podle závazných sazeb. |
| --- | --- |

—

Druhá částka se rovná rozdílu mezi náklady, které by vznikly při použití buď nejpříznivější možné sazby, nebo sazby, kterou by podnik použil, kdyby fungoval na obchodním základě, a náklady skutečně vzniklými podle závazných sazeb.

| (30) | Vzhledem k nedostatku údajů potřebných k stanovení těchto částek vypočítal druhý odborník výši dlužného vyrovnání jako rozdíl mezi těmito částkami:






  — | při nedostatku údajů o počtu předpokládaných i skutečných jednotek dopravy se první částka rovná částce nezbytné k pokrytí skutečných nákladů (nebo „standardních nákladů“, pokud jsou nižší) (7) po odečtení příjmů z přepravy (8). |
| --- | --- | --- |

(30)

Vzhledem k nedostatku údajů potřebných k stanovení těchto částek vypočítal druhý odborník výši dlužného vyrovnání jako rozdíl mezi těmito částkami:

—

při nedostatku údajů o počtu předpokládaných i skutečných jednotek dopravy se první částka rovná částce nezbytné k pokrytí skutečných nákladů (nebo „standardních nákladů“, pokud jsou nižší) (7) po odečtení příjmů z přepravy (8).

| — | Pokud jde o druhou částku, odborník měl za to, že se musí rovnat skutečným nákladům (nebo „standardním nákladům“, pokud jsou nižší) (9) po odečtení rozdílu mezi skutečnými náklady (nebo „standardními náklady“, pokud jsou nižší) a výší již uhrazeného vyrovnání (10). |
| --- | --- |

—

Pokud jde o druhou částku, odborník měl za to, že se musí rovnat skutečným nákladům (nebo „standardním nákladům“, pokud jsou nižší) (9) po odečtení rozdílu mezi skutečnými náklady (nebo „standardními náklady“, pokud jsou nižší) a výší již uhrazeného vyrovnání (10).

| (31) | Podle stanoviska druhého odborníka z těchto výpočtů vyplývá, že pokud jde o posuzované období, společnost Buonotourist mohla tvrdit, že obdržela nedostatečné vyrovnání z důvodu údajného tarifního závazku, který jí byl uložen, pouze v letech 1998, 1999 a 2000. Druhý odborník vypočetl, že výše nedostatečného vyrovnání za tyto tři roky je rovna částce 8 38  593,21 EUR, k níž se připočítají zákonné úroky ve výši 2 72  979,13 EUR, a stanovil tak výši dodatečné vyrovnávací platby na částku 1 1 11  572 EUR. Nejvyšší správní soud uložil Regionu, aby tuto částku společnosti Buonotourist uhradil, a tento ji dne 21. prosince 2012 skutečně uhradil. |
| --- | --- |

(31)

Podle stanoviska druhého odborníka z těchto výpočtů vyplývá, že pokud jde o posuzované období, společnost Buonotourist mohla tvrdit, že obdržela nedostatečné vyrovnání z důvodu údajného tarifního závazku, který jí byl uložen, pouze v letech 1998, 1999 a 2000. Druhý odborník vypočetl, že výše nedostatečného vyrovnání za tyto tři roky je rovna částce 8 38  593,21 EUR, k níž se připočítají zákonné úroky ve výši 2 72  979,13 EUR, a stanovil tak výši dodatečné vyrovnávací platby na částku 1 1 11  572 EUR. Nejvyšší správní soud uložil Regionu, aby tuto částku společnosti Buonotourist uhradil, a tento ji dne 21. prosince 2012 skutečně uhradil.

2.5.   ODŮVODNĚNÍ ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (32) | Jak vyplývá z rozhodnutí zahájit řízení, měla Komise řadu pochybností, pokud jde o slučitelnost opatření s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(32)

Jak vyplývá z rozhodnutí zahájit řízení, měla Komise řadu pochybností, pokud jde o slučitelnost opatření s vnitřním trhem.

| (33) | Zaprvé si Komise kladla otázku, zda byly splněny čtyři podmínky stanovené Soudním dvorem Evropské unie (dále jen „SDEU“) v judikatuře Altmark
   (11). |
| --- | --- |

(33)

Zaprvé si Komise kladla otázku, zda byly splněny čtyři podmínky stanovené Soudním dvorem Evropské unie (dále jen „SDEU“) v judikatuře Altmark
   (11).

| (34) | Zadruhé měla Komise pochybnosti, pokud jde o vynětí z oznamovací povinnosti ve smyslu nařízení (EHS) č. 1191/69. Za účelem stanovení, zda v daném případě čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 skutečně italské orgány zprošťuje povinnosti předchozího oznámení, je tedy nezbytné zaprvé určit, zda Region skutečně jednostranně uložil společnosti Buonotourist závazek veřejné služby, a zadruhé, zda je přiznané vyrovnání za tento závazek v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69. Komise nemohla dospět k závěru, pokud jde o otázku, zda vyrovnání poskytnuté společnosti Buonotourist tyto podmínky splňuje. |
| --- | --- |

(34)

Zadruhé měla Komise pochybnosti, pokud jde o vynětí z oznamovací povinnosti ve smyslu nařízení (EHS) č. 1191/69. Za účelem stanovení, zda v daném případě čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 skutečně italské orgány zprošťuje povinnosti předchozího oznámení, je tedy nezbytné zaprvé určit, zda Region skutečně jednostranně uložil společnosti Buonotourist závazek veřejné služby, a zadruhé, zda je přiznané vyrovnání za tento závazek v souladu s nařízením (EHS) č. 1191/69. Komise nemohla dospět k závěru, pokud jde o otázku, zda vyrovnání poskytnuté společnosti Buonotourist tyto podmínky splňuje.

| (35) | Zatřetí měla Komise pochybnosti, pokud jde o slučitelnost opatření ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EHS) č. 1370/2007 (12). Pokud by se potvrdilo, že alespoň jedna z podmínek vynětí z oznamovací povinnosti stanovených nařízením (EHS) č. 1191/69 nebyla splněna a že je nezbytné provést posouzení podle nařízení (ES) č. 1370/2007, měla by Komise pochybnosti ohledně splnění podmínek tohoto nařízení v projednávané věci. |
| --- | --- |

(35)

Zatřetí měla Komise pochybnosti, pokud jde o slučitelnost opatření ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EHS) č. 1370/2007 (12). Pokud by se potvrdilo, že alespoň jedna z podmínek vynětí z oznamovací povinnosti stanovených nařízením (EHS) č. 1191/69 nebyla splněna a že je nezbytné provést posouzení podle nařízení (ES) č. 1370/2007, měla by Komise pochybnosti ohledně splnění podmínek tohoto nařízení v projednávané věci.

3.   VYJÁDŘENÍ ITÁLIE

| (36) | Italské orgány na celostátní úrovni nepodaly připomínky k rozhodnutí zahájit řízení. Připomínky podal pouze region Kampánie. |
| --- | --- |

(36)

Italské orgány na celostátní úrovni nepodaly připomínky k rozhodnutí zahájit řízení. Připomínky podal pouze region Kampánie.

| (37) | Region nejprve předložil důkazy, jejichž účelem bylo prokázat, že v posuzovaném období společnost Buonotourist poskytovala „povolené služby“ na své vlastní riziko vedle služeb, jež byly předmětem koncese. Například, že v posuzovaném období společnost Buonotourist provozovala pravidelnou mezinárodní a meziregionální autobusovou dopravu. Mimoto Region vysvětlil, že společnost Buonotourist účetně oddělovala pouze činnosti pronájmu a činnosti pravidelné autobusové dopravy, aniž by jakkoli odlišovala zmíněné „povolené služby“, které poskytovala na vlastní riziko. |
| --- | --- |

(37)

Region nejprve předložil důkazy, jejichž účelem bylo prokázat, že v posuzovaném období společnost Buonotourist poskytovala „povolené služby“ na své vlastní riziko vedle služeb, jež byly předmětem koncese. Například, že v posuzovaném období společnost Buonotourist provozovala pravidelnou mezinárodní a meziregionální autobusovou dopravu. Mimoto Region vysvětlil, že společnost Buonotourist účetně oddělovala pouze činnosti pronájmu a činnosti pravidelné autobusové dopravy, aniž by jakkoli odlišovala zmíněné „povolené služby“, které poskytovala na vlastní riziko.

| (38) | Zadruhé Region znovu zdůraznil, že v posuzovaném období nedošlo k žádnému jednostrannému uložení závazku veřejné služby. Region uvedl, že společnost na základě v té době platných předpisů každoročně žádala o obnovení služeb podléhajících koncesi a že žádný z aktů o udělení koncese neobsahoval jednostranné uložení ZVS. Mimoto po zveřejnění rozsudku nejvyššího správního soudu v roce 2009 Region s cílem vyhovět tomuto rozsudku opakovaně žádal společnost Buonotourist, aby předložila akty nebo smlouvy ukládající ZVS, podle jeho sdělení však nikdy neobdržel žádnou odpověď. Pokud jde o tarifní stropy, Region uvedl, že sazby uvedené v koncesních smlouvách spadaly pod obecná opatření cenové politiky uplatňované všemi podniky v tomto odvětví. |
| --- | --- |

(38)

Zadruhé Region znovu zdůraznil, že v posuzovaném období nedošlo k žádnému jednostrannému uložení závazku veřejné služby. Region uvedl, že společnost na základě v té době platných předpisů každoročně žádala o obnovení služeb podléhajících koncesi a že žádný z aktů o udělení koncese neobsahoval jednostranné uložení ZVS. Mimoto po zveřejnění rozsudku nejvyššího správního soudu v roce 2009 Region s cílem vyhovět tomuto rozsudku opakovaně žádal společnost Buonotourist, aby předložila akty nebo smlouvy ukládající ZVS, podle jeho sdělení však nikdy neobdržel žádnou odpověď. Pokud jde o tarifní stropy, Region uvedl, že sazby uvedené v koncesních smlouvách spadaly pod obecná opatření cenové politiky uplatňované všemi podniky v tomto odvětví.

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (39) | Jedinou třetí stranou, která v odpovědi na rozhodnutí zahájit řízení předložila připomínky, byla společnost Buonotourist, příjemce oznámeného opatření. Společnost Buonotourist ve svých prohlášeních vyjadřuje nesouhlas s předběžným postojem, který Komise zastává v rozhodnutí zahájit řízení. |
| --- | --- |

(39)

Jedinou třetí stranou, která v odpovědi na rozhodnutí zahájit řízení předložila připomínky, byla společnost Buonotourist, příjemce oznámeného opatření. Společnost Buonotourist ve svých prohlášeních vyjadřuje nesouhlas s předběžným postojem, který Komise zastává v rozhodnutí zahájit řízení.

| (40) | Na podporu svého tvrzení, podle něhož jí byly uloženy závazky, společnost Buonotourist uvádí, že ZVS nebyly vymezeny v dokumentech o udělení koncese, které neexistovaly, nýbrž vyplývaly výlučně z interních aktů Regionu, které se týkaly předběžného určení organizace podniku a stanovení vyrovnání pomocí metody „standardních nákladů“. Společnost Buonotourist vysvětlila, že Itálie upravovala ZVS zákonem č. 151/81, regionálním zákonem č. 16/83, článkem 4 zákona č. 59/97 a legislativním nařízením č. 422/97. Region svěřil veřejnou službu společnosti Buonotourist prostřednictvím aktu o udělení koncese z roku 1972/1973, který byl každoročně prodlužován až do roku 2003. Závazky veřejné služby uložené společnosti Buonotourist v letech 1996–2002 – například tarifní závazky či závazky týkající spojů, zastávek a jízdních řádů – je možné podle jejího vyjádření dovodit z těchto dokumentů:






  — | „překlenovací smlouva o službách“ uzavřená mezi společností Buonotourist a Regionem na rok 2003 v souladu s článkem 46 regionálního zákona č. 3/02, kterou byly prodlouženy a nahrazeny stávající koncese; |
| --- | --- | --- |

(40)

Na podporu svého tvrzení, podle něhož jí byly uloženy závazky, společnost Buonotourist uvádí, že ZVS nebyly vymezeny v dokumentech o udělení koncese, které neexistovaly, nýbrž vyplývaly výlučně z interních aktů Regionu, které se týkaly předběžného určení organizace podniku a stanovení vyrovnání pomocí metody „standardních nákladů“. Společnost Buonotourist vysvětlila, že Itálie upravovala ZVS zákonem č. 151/81, regionálním zákonem č. 16/83, článkem 4 zákona č. 59/97 a legislativním nařízením č. 422/97. Region svěřil veřejnou službu společnosti Buonotourist prostřednictvím aktu o udělení koncese z roku 1972/1973, který byl každoročně prodlužován až do roku 2003. Závazky veřejné služby uložené společnosti Buonotourist v letech 1996–2002 – například tarifní závazky či závazky týkající spojů, zastávek a jízdních řádů – je možné podle jejího vyjádření dovodit z těchto dokumentů:

—

„překlenovací smlouva o službách“ uzavřená mezi společností Buonotourist a Regionem na rok 2003 v souladu s článkem 46 regionálního zákona č. 3/02, kterou byly prodlouženy a nahrazeny stávající koncese;

| — | usnesení Regionální rady (Giunta regionale) č. 8726 ze dne 30. prosince 1999, kterým bylo společnosti Buonotourist povoleno změnit trasu autobusového spoje v návaznosti na žádosti společnosti samotné a dalších žadatelů; |
| --- | --- |

—

usnesení Regionální rady (Giunta regionale) č. 8726 ze dne 30. prosince 1999, kterým bylo společnosti Buonotourist povoleno změnit trasu autobusového spoje v návaznosti na žádosti společnosti samotné a dalších žadatelů;

| — | rozhodnutí regionální rady č. 323 ze dne 4. května 2000, kterým bylo prodlouženo pozastavení zvyšování cen předplacených jízdenek regionální autobusové dopravy; |
| --- | --- |

—

rozhodnutí regionální rady č. 323 ze dne 4. května 2000, kterým bylo prodlouženo pozastavení zvyšování cen předplacených jízdenek regionální autobusové dopravy;

| — | oznámení 4770/2000, jímž se sdělují různé způsoby výpočtu cen běžných předplacených jízdenek a předplacených jízdenek na spoje pro pracující; |
| --- | --- |

—

oznámení 4770/2000, jímž se sdělují různé způsoby výpočtu cen běžných předplacených jízdenek a předplacených jízdenek na spoje pro pracující;

| — | vyhláška regionálního radního pro dopravu č. 1609/2001 o přechodu z liry na euro, v níž se držitelům koncesí připomíná zákaz uplatňovat nepatřičná zvýšení cen; přičemž se jednalo o závazek vyplývající z koncese/smlouvy. |
| --- | --- |

—

vyhláška regionálního radního pro dopravu č. 1609/2001 o přechodu z liry na euro, v níž se držitelům koncesí připomíná zákaz uplatňovat nepatřičná zvýšení cen; přičemž se jednalo o závazek vyplývající z koncese/smlouvy.

| (41) | Společnost Buonotourist dále poukázala na to, že jelikož Region opakovaně snížil výši standardních nákladů tím, že ji nejednotně uplatňoval na různé spoje a koncese, někteří dopravci se rozhodli zrušit některé spoje, které byly soustavně ztrátové. Region však odpověděl, že dopravci jsou povinni zajistit provoz těchto spojů – jak stanovuje ZVS, a že v případě zrušení spojů by dopravci byli obviněni z přerušení veřejné služby. To podle společnosti Buonotourist dokazuje, že jí byl uložen ZVS. Společnost Buonotourist však na podporu těchto tvrzení nepředložila žádné důkazy. |
| --- | --- |

(41)

Společnost Buonotourist dále poukázala na to, že jelikož Region opakovaně snížil výši standardních nákladů tím, že ji nejednotně uplatňoval na různé spoje a koncese, někteří dopravci se rozhodli zrušit některé spoje, které byly soustavně ztrátové. Region však odpověděl, že dopravci jsou povinni zajistit provoz těchto spojů – jak stanovuje ZVS, a že v případě zrušení spojů by dopravci byli obviněni z přerušení veřejné služby. To podle společnosti Buonotourist dokazuje, že jí byl uložen ZVS. Společnost Buonotourist však na podporu těchto tvrzení nepředložila žádné důkazy.

| (42) | Společnost Buonotourist dále tvrdila, že přednostně a většinově (z 80 %) vykonávala svou činnost jakožto provozovatel místní veřejné dopravy a používala oddělené účetnictví pro zbývající diverzifikované podnikání. |
| --- | --- |

(42)

Společnost Buonotourist dále tvrdila, že přednostně a většinově (z 80 %) vykonávala svou činnost jakožto provozovatel místní veřejné dopravy a používala oddělené účetnictví pro zbývající diverzifikované podnikání.

| (43) | Společnost Buonotourist připomněla pravomocný vnitrostátní rozsudek nejvyššího správního soudu a zpochybnila argumenty předložené Regionem:






  — | výpočet se neopíral o analytické účetnictví členěné mezi oddělená nákladová střediska, jež by umožňovalo rozlišit činnosti podléhající ZVS; |
| --- | --- | --- |

(43)

Společnost Buonotourist připomněla pravomocný vnitrostátní rozsudek nejvyššího správního soudu a zpochybnila argumenty předložené Regionem:

—

výpočet se neopíral o analytické účetnictví členěné mezi oddělená nákladová střediska, jež by umožňovalo rozlišit činnosti podléhající ZVS;

| — | vzhledem k nedostatku účetních údajů umožňujících určit konkrétní položky, které je třeba vypočítat podle článků 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/1969, byl výpočet proveden „induktivní metodou“, za pomoci metodologického systému, který Region označil jako „nejasný a scestný“. |
| --- | --- |

—

vzhledem k nedostatku účetních údajů umožňujících určit konkrétní položky, které je třeba vypočítat podle článků 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/1969, byl výpočet proveden „induktivní metodou“, za pomoci metodologického systému, který Region označil jako „nejasný a scestný“.

| (44) | Společnost Buonotourist vysvětlila, že platná právní úprava jednoduše stanovila, že účetní údaje týkající se činnosti veřejné dopravy, na které se vztahuje ZVS, mají být předkládány odděleně od údajů týkajících se jiných činností podniku, nevyžadovala však další účetní rozdělení, jež by odděleně uvádělo příjmy a náklady týkající se každého spoje. Společnost Buonotourist tvrdila, že vedla oddělené účetnictví pro účetní údaje týkající se činností veřejné služby a pro údaje týkající se podnikání, a dodala, že Region nikdy spolehlivost účetních údajů nezpochybnil, a naopak tyto údaje správně používal jako základ pro výpočet a vyplácení ročních příspěvků. |
| --- | --- |

(44)

Společnost Buonotourist vysvětlila, že platná právní úprava jednoduše stanovila, že účetní údaje týkající se činnosti veřejné dopravy, na které se vztahuje ZVS, mají být předkládány odděleně od údajů týkajících se jiných činností podniku, nevyžadovala však další účetní rozdělení, jež by odděleně uvádělo příjmy a náklady týkající se každého spoje. Společnost Buonotourist tvrdila, že vedla oddělené účetnictví pro účetní údaje týkající se činností veřejné služby a pro údaje týkající se podnikání, a dodala, že Region nikdy spolehlivost účetních údajů nezpochybnil, a naopak tyto údaje správně používal jako základ pro výpočet a vyplácení ročních příspěvků.

| (45) | Společnost Buonotourist rovněž zpochybnila skutečnost, že by předložené účetní doklady byly nezpůsobilé k podložení žádosti o vyrovnání z toho důvodu, že se jedná o výroční účetní závěrky a „formuláře E“ (13) bez úplných opisů příslušných účetních a administrativních dokumentů (účetní deník, kniha analytických účtů, vystavené a přijaté faktury, matrice jízdenek, atd.). Podle společnosti Buonotourist lze tento argument snadno vyvrátit poukázáním na skutečnost, že v posuzovaném období Region stejné údaje akceptoval a považoval je za věrohodné. Navíc vzhledem k tomu, že uplynuly lhůty pro uchovávání úplné účetní a administrativní dokumentace za posuzované období, je objektivně obtížné domáhat se jejich kopií. Je tedy naprosto legitimní stanovit dlužnou částku vyrovnání za použití „induktivní metody“, jak stanovil nejvyšší správní soud. Konečně závěrky byly řádně ověřeny a jejich správnost a pravdivost nebyla nikdy zpochybněna. Vyplývá z toho, že účetnictví předložené společností Buonotourist je bezesporu odpovídající a umožňuje výpočet vyrovnání v plném souladu s ustanoveními nařízení (EHS) č. 1191/1969. |
| --- | --- |

(45)

Společnost Buonotourist rovněž zpochybnila skutečnost, že by předložené účetní doklady byly nezpůsobilé k podložení žádosti o vyrovnání z toho důvodu, že se jedná o výroční účetní závěrky a „formuláře E“ (13) bez úplných opisů příslušných účetních a administrativních dokumentů (účetní deník, kniha analytických účtů, vystavené a přijaté faktury, matrice jízdenek, atd.). Podle společnosti Buonotourist lze tento argument snadno vyvrátit poukázáním na skutečnost, že v posuzovaném období Region stejné údaje akceptoval a považoval je za věrohodné. Navíc vzhledem k tomu, že uplynuly lhůty pro uchovávání úplné účetní a administrativní dokumentace za posuzované období, je objektivně obtížné domáhat se jejich kopií. Je tedy naprosto legitimní stanovit dlužnou částku vyrovnání za použití „induktivní metody“, jak stanovil nejvyšší správní soud. Konečně závěrky byly řádně ověřeny a jejich správnost a pravdivost nebyla nikdy zpochybněna. Vyplývá z toho, že účetnictví předložené společností Buonotourist je bezesporu odpovídající a umožňuje výpočet vyrovnání v plném souladu s ustanoveními nařízení (EHS) č. 1191/1969.

| (46) | Pokud jde o správnost metody výpočtu a její soudržnost s právní úpravou Unie, společnost Buonotourist má za to, že podnik by měl obdržet vyrovnání za nevýhody v podobě rozdílu mezi nižšími příjmy a vyššími náklady, které mu vznikly v důsledku uložení ZVS. Za účelem stanovení hodnoty nižších příjmů na základě spolehlivých údajů poukázala společnost Buonotourist zejména na skutečné roční příjmy z provozu odpovídající součinu skutečných jednotek dopravy a stanovené sazby. Určila tak částku, jež má být v souladu s předpisy Unie odečtena, a poukázala na příjmy nezbytné k tomu, aby se přinejmenším pokryly skutečné náklady vyplývající z ročních závěrek. Výše ročních příjmů z provozu se shoduje se skutečnými příjmy společnosti z činnosti, na niž se vztahuje tarifní závazek, jež byly zaznamenány odděleně v závěrkách podniku a ve formulářích E, které byly každoročně zasílány Regionu a jejichž spolehlivost Region nikdy nezpochybnil. Neexistuje tudíž žádný důvod, proč by tyto částky měly být rozepisovány na jednotlivé položky, i když obsahují i příjmy týkající se tras nepodléhajících koncesím a jsou tedy zveličené. Pokud jde o částku, která má být odečtena, společnost Buonotourist potvrdila, že použila kritérium plně slučitelné s pokyny obsaženými v nařízení (EHS) č. 1191/1969, jež umožňuje použít sazbu, kterou by společnost použila, kdyby fungovala na obchodním základě, tedy sazbu, která musí umožňovat pokrytí skutečně vynaložených nákladů. Pokud jde o rozdíl mezi náklady, které by vznikly buď při použití nejpříznivější možné sazby, nebo kdyby podnik fungoval na obchodním základě, a skutečně vzniklými náklady, společnost Buonotourist má za to, že její výpočet je plně v souladu s článkem 11 výše uvedeného nařízení, protože umožňuje postihnout nejnižší náklady, které podnik vynaložil jako povinný k ZVS, ve vztahu k výši regionálních příspěvků vyplacených za účelem vyrovnání provozních nákladů. Společnost Buonotourist má dále za to, že jelikož není možné odhadnout objem osobní dopravy v případě scénáře volného trhu, je „induktivní metoda“ stanovená nejvyšším správním soudem legitimní. Nakonec společnost Buonotourist připomíná, že články 10 i 11 stanovují právo podniků veřejné dopravy, na které se vztahuje ZVS, na vyrovnání za všechny negativní dopady vzniklé v důsledku jejich závazků. |
| --- | --- |

(46)

Pokud jde o správnost metody výpočtu a její soudržnost s právní úpravou Unie, společnost Buonotourist má za to, že podnik by měl obdržet vyrovnání za nevýhody v podobě rozdílu mezi nižšími příjmy a vyššími náklady, které mu vznikly v důsledku uložení ZVS. Za účelem stanovení hodnoty nižších příjmů na základě spolehlivých údajů poukázala společnost Buonotourist zejména na skutečné roční příjmy z provozu odpovídající součinu skutečných jednotek dopravy a stanovené sazby. Určila tak částku, jež má být v souladu s předpisy Unie odečtena, a poukázala na příjmy nezbytné k tomu, aby se přinejmenším pokryly skutečné náklady vyplývající z ročních závěrek. Výše ročních příjmů z provozu se shoduje se skutečnými příjmy společnosti z činnosti, na niž se vztahuje tarifní závazek, jež byly zaznamenány odděleně v závěrkách podniku a ve formulářích E, které byly každoročně zasílány Regionu a jejichž spolehlivost Region nikdy nezpochybnil. Neexistuje tudíž žádný důvod, proč by tyto částky měly být rozepisovány na jednotlivé položky, i když obsahují i příjmy týkající se tras nepodléhajících koncesím a jsou tedy zveličené. Pokud jde o částku, která má být odečtena, společnost Buonotourist potvrdila, že použila kritérium plně slučitelné s pokyny obsaženými v nařízení (EHS) č. 1191/1969, jež umožňuje použít sazbu, kterou by společnost použila, kdyby fungovala na obchodním základě, tedy sazbu, která musí umožňovat pokrytí skutečně vynaložených nákladů. Pokud jde o rozdíl mezi náklady, které by vznikly buď při použití nejpříznivější možné sazby, nebo kdyby podnik fungoval na obchodním základě, a skutečně vzniklými náklady, společnost Buonotourist má za to, že její výpočet je plně v souladu s článkem 11 výše uvedeného nařízení, protože umožňuje postihnout nejnižší náklady, které podnik vynaložil jako povinný k ZVS, ve vztahu k výši regionálních příspěvků vyplacených za účelem vyrovnání provozních nákladů. Společnost Buonotourist má dále za to, že jelikož není možné odhadnout objem osobní dopravy v případě scénáře volného trhu, je „induktivní metoda“ stanovená nejvyšším správním soudem legitimní. Nakonec společnost Buonotourist připomíná, že články 10 i 11 stanovují právo podniků veřejné dopravy, na které se vztahuje ZVS, na vyrovnání za všechny negativní dopady vzniklé v důsledku jejich závazků.

| (47) | Pokud jde o pojem státní podpory, společnost Buonotourist uvedla, že v dotčeném období nebyl trh veřejné dopravy v Itálii otevřen hospodářské soutěži podniků sídlících v jiných členských státech, a proto dospěla k závěru, že nedošlo k ovlivnění obchodu. Obdobně, s ohledem na stávající organizaci služeb místní veřejné dopravy, která je založena na jednostranné výlučné koncesi na určité dopravní spoje, nemohlo vyrovnání hospodářskou soutěž narušit. Dále s ohledem na to, že standardní náklady na kilometr stanovil Region a držitel koncese je přijal spolu s ostatními ZVS, nemohla vzniknout žádná výhoda. Společnost Buonotourist se proto domnívá, že nejméně tři z podmínek, které Soudní dvůr stanovil pro určení, zda se jedná o státní podporu, nejsou v projednávané věci splněny. |
| --- | --- |

(47)

Pokud jde o pojem státní podpory, společnost Buonotourist uvedla, že v dotčeném období nebyl trh veřejné dopravy v Itálii otevřen hospodářské soutěži podniků sídlících v jiných členských státech, a proto dospěla k závěru, že nedošlo k ovlivnění obchodu. Obdobně, s ohledem na stávající organizaci služeb místní veřejné dopravy, která je založena na jednostranné výlučné koncesi na určité dopravní spoje, nemohlo vyrovnání hospodářskou soutěž narušit. Dále s ohledem na to, že standardní náklady na kilometr stanovil Region a držitel koncese je přijal spolu s ostatními ZVS, nemohla vzniknout žádná výhoda. Společnost Buonotourist se proto domnívá, že nejméně tři z podmínek, které Soudní dvůr stanovil pro určení, zda se jedná o státní podporu, nejsou v projednávané věci splněny.

| (48) | Buonotourist má za to, že slučitelnost vyrovnání by měla být posuzována podle k nařízení (EHS) č. 1191/69. Pokud jde o vynětí z oznamovací povinnosti podle nařízení (EHS) č. 1191/69, společnost Buonotourist argumentuje, že jelikož Region uložil tarifní závazek jednostranně a jelikož částky nespadají do rámce ZVS na základě smlouvy o službách, nýbrž vyplývají ze správného použití výpočtu podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69 v rámci koncese, platba poskytnutá jako vyrovnání byla vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 17 odst. 2 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(48)

Buonotourist má za to, že slučitelnost vyrovnání by měla být posuzována podle k nařízení (EHS) č. 1191/69. Pokud jde o vynětí z oznamovací povinnosti podle nařízení (EHS) č. 1191/69, společnost Buonotourist argumentuje, že jelikož Region uložil tarifní závazek jednostranně a jelikož částky nespadají do rámce ZVS na základě smlouvy o službách, nýbrž vyplývají ze správného použití výpočtu podle článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69 v rámci koncese, platba poskytnutá jako vyrovnání byla vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 17 odst. 2 tohoto nařízení.

5.   VYJÁDŘENÍ ITÁLIE K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍ STRANY

| (49) | Italské orgány se k připomínkám společnosti Buonotourist na vnitrostátní úrovni nevyjádřily. Své připomínky předložil pouze region Kampánie, a to dne 11. července 2014. |
| --- | --- |

(49)

Italské orgány se k připomínkám společnosti Buonotourist na vnitrostátní úrovni nevyjádřily. Své připomínky předložil pouze region Kampánie, a to dne 11. července 2014.

| (50) | Ve svém sdělení Region vysvětlil, že oddělené účetnictví, které společnost Buonotourist vedla, obsahovalo pouze činnosti pronájmu (nebo nepravidelné dopravy) a pravidelné autobusové dopravy. Služby pravidelné autobusové dopravy poskytované společností Buonotourist však zahrnovaly mezinárodní a meziregionální autobusové linky (tzv. „povolené služby“), které společnost provozovala na vlastní obchodní riziko. Region předložil důkazy o provozování těchto povolených služeb společností Buonotourist v posuzovaném období. Region předložil zejména rozhodnutí regionální rady č. 8734/1999, kterým se povoluje pravidelná autobusová linka mezi dvěma regiony, a oznámení č. 4765/2011 Ministerstva dopravy a spojů, z něhož vyplývá provozování tří meziregionálních autobusových linek. Mimoto komentáře k závěrkám společnosti za rok 1998 a 2000 tyto mezinárodní a meziregionální činnosti jasně uvádějí, stejně jako rozsudek č. 2157/2004 regionálního správního soudu pro region Lazio (Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio). |
| --- | --- |

(50)

Ve svém sdělení Region vysvětlil, že oddělené účetnictví, které společnost Buonotourist vedla, obsahovalo pouze činnosti pronájmu (nebo nepravidelné dopravy) a pravidelné autobusové dopravy. Služby pravidelné autobusové dopravy poskytované společností Buonotourist však zahrnovaly mezinárodní a meziregionální autobusové linky (tzv. „povolené služby“), které společnost provozovala na vlastní obchodní riziko. Region předložil důkazy o provozování těchto povolených služeb společností Buonotourist v posuzovaném období. Region předložil zejména rozhodnutí regionální rady č. 8734/1999, kterým se povoluje pravidelná autobusová linka mezi dvěma regiony, a oznámení č. 4765/2011 Ministerstva dopravy a spojů, z něhož vyplývá provozování tří meziregionálních autobusových linek. Mimoto komentáře k závěrkám společnosti za rok 1998 a 2000 tyto mezinárodní a meziregionální činnosti jasně uvádějí, stejně jako rozsudek č. 2157/2004 regionálního správního soudu pro region Lazio (Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio).

| (51) | Provozování „povolených“ meziregionálních a mezinárodních služeb nebylo v účetních závěrkách společnosti Buonotourist uváděno odděleně. Účetní oddělení těchto služeb nebylo možné uvádět ve formulářích E, které společnost Buonotourist každý rok předkládala Regionu, protože v těchto formulářích jsou skutečné náklady a příjmy z provozování služeb autobusové dopravy uvedeny odděleně v položce „Místní veřejná doprava v regionu Kampánie“ a služby pronájmu jsou uvedeny v položce „Pronájem“ (nebo nepravidelná doprava). Podle Regionu jsou ve sloupci „Místní veřejná doprava v regionu Kampánie“ vykázány veškeré náklady a příjmy uvedené ve „výsledovce pravidelných autobusových spojů“, která souhrnně uvádí všechny služby autobusové dopravy obecně, včetně „povolených“ meziregionálních a mezinárodních dopravních služeb. |
| --- | --- |

(51)

Provozování „povolených“ meziregionálních a mezinárodních služeb nebylo v účetních závěrkách společnosti Buonotourist uváděno odděleně. Účetní oddělení těchto služeb nebylo možné uvádět ve formulářích E, které společnost Buonotourist každý rok předkládala Regionu, protože v těchto formulářích jsou skutečné náklady a příjmy z provozování služeb autobusové dopravy uvedeny odděleně v položce „Místní veřejná doprava v regionu Kampánie“ a služby pronájmu jsou uvedeny v položce „Pronájem“ (nebo nepravidelná doprava). Podle Regionu jsou ve sloupci „Místní veřejná doprava v regionu Kampánie“ vykázány veškeré náklady a příjmy uvedené ve „výsledovce pravidelných autobusových spojů“, která souhrnně uvádí všechny služby autobusové dopravy obecně, včetně „povolených“ meziregionálních a mezinárodních dopravních služeb.

6.   POSOUZENÍ PODPORY

6.1.   EXISTENCE PODPORY

| (52) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem [...].“ |
| --- | --- |

(52)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem [...].“

| (53) | Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy podpůrné opatření tedy představuje podporu, jestliže jsou současně splněny tyto podmínky:






  — | výhoda musí být poskytnuta státem nebo prostřednictvím státních prostředků, |
| --- | --- | --- |

(53)

Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy podpůrné opatření tedy představuje podporu, jestliže jsou současně splněny tyto podmínky:

—

výhoda musí být poskytnuta státem nebo prostřednictvím státních prostředků,

| — | opatření musí selektivně zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby, |
| --- | --- |

—

opatření musí selektivně zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,

| — | opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, a také |
| --- | --- |

—

opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, a také

| — | ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

6.1.1.   Státní prostředky a přičitatelnost

| (54) | Komise konstatuje, že rozsudek nejvyššího správního soudu ukládá Regionu povinnost uhradit společnosti Buonotourist dodatečnou vyrovnávací platbu za poskytování služeb pravidelné autobusové dopravy v posuzovaném období na trasách spadajících do působnosti Regionu. Druhý odborník vypočítal, že společnosti Buonotourist vznikla v důsledku údajného tarifního závazku, který jí byl uložen, hospodářská nevýhoda v podobě nedostatečného vyrovnání ve výši 1 1 11  572 EUR pouze za léta 1998, 1999 a 2000. S cílem vyhovět uvedenému rozsudku Region dne 21. prosince 2012 tuto částku společnosti Buonotourist skutečně uhradil. |
| --- | --- |

(54)

Komise konstatuje, že rozsudek nejvyššího správního soudu ukládá Regionu povinnost uhradit společnosti Buonotourist dodatečnou vyrovnávací platbu za poskytování služeb pravidelné autobusové dopravy v posuzovaném období na trasách spadajících do působnosti Regionu. Druhý odborník vypočítal, že společnosti Buonotourist vznikla v důsledku údajného tarifního závazku, který jí byl uložen, hospodářská nevýhoda v podobě nedostatečného vyrovnání ve výši 1 1 11  572 EUR pouze za léta 1998, 1999 a 2000. S cílem vyhovět uvedenému rozsudku Region dne 21. prosince 2012 tuto částku společnosti Buonotourist skutečně uhradil.

| (55) | Skutečnost, že vnitrostátní soud uložil Regionu povinnost vyplatit podniku vyrovnání, nezbavuje Region, který rozsudku vyhověl, přičitatelnosti, jelikož vnitrostátní soudy daného státu, coby státní orgány, jsou vázány povinností loajální spolupráce (14). |
| --- | --- |

(55)

Skutečnost, že vnitrostátní soud uložil Regionu povinnost vyplatit podniku vyrovnání, nezbavuje Region, který rozsudku vyhověl, přičitatelnosti, jelikož vnitrostátní soudy daného státu, coby státní orgány, jsou vázány povinností loajální spolupráce (14).

| (56) | Opatření je tedy přičitatelné státu a prostředky použité na úhradu tohoto vyrovnání jsou státními prostředky. |
| --- | --- |

(56)

Opatření je tedy přičitatelné státu a prostředky použité na úhradu tohoto vyrovnání jsou státními prostředky.

6.1.2.   Selektivní hospodářská výhoda

| (57) | Komise v prvé řadě konstatuje, že společnost Buonotourist provozuje hospodářskou činnost, konkrétně osobní dopravu, a to za úplatu. Proto je nutno společnost Buonotourist považovat za „podnik“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(57)

Komise v prvé řadě konstatuje, že společnost Buonotourist provozuje hospodářskou činnost, konkrétně osobní dopravu, a to za úplatu. Proto je nutno společnost Buonotourist považovat za „podnik“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (58) | Poskytnutí opatření by nadto mělo být považováno za selektivní, jelikož jeho příjemcem byla pravděpodobně pouze společnost Buonotourist. |
| --- | --- |

(58)

Poskytnutí opatření by nadto mělo být považováno za selektivní, jelikož jeho příjemcem byla pravděpodobně pouze společnost Buonotourist.

| (59) | Pokud jde o poskytnutí hospodářské výhody, z rozsudku Altmark vyplývá, že vyrovnání poskytnuté státem nebo ze státních prostředků jako protihodnota plnění poskytovaných podniky-příjemci za účelem plnění povinností veřejné služby nepředstavuje pro tyto podniky výhodu, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud současně splňuje tato čtyři kritéria (15):






  — | podnik-příjemce byl skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti byly jasně definovány, |
| --- | --- | --- |

(59)

Pokud jde o poskytnutí hospodářské výhody, z rozsudku Altmark vyplývá, že vyrovnání poskytnuté státem nebo ze státních prostředků jako protihodnota plnění poskytovaných podniky-příjemci za účelem plnění povinností veřejné služby nepředstavuje pro tyto podniky výhodu, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud současně splňuje tato čtyři kritéria (15):

—

podnik-příjemce byl skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti byly jasně definovány,

| — | parametry pro výpočet vyrovnání musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem, |
| --- | --- |

—

parametry pro výpočet vyrovnání musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem,

| — | vyrovnání nemůže přesahovat částku nezbytnou k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností, |
| --- | --- |

—

vyrovnání nemůže přesahovat částku nezbytnou k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností,

| — | není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený dopravními prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto povinností, se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností. |
| --- | --- |

—

není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený dopravními prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto povinností, se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.

| (60) | Rozsudek Altmark stanoví, že k tomu, aby bylo možné vyloučit existenci hospodářské výhody, pokud podniky obdrží vyrovnání za závazky veřejné služby, jež jim byly uloženy, musí být splněna všechna čtyři kritéria současně. |
| --- | --- |

(60)

Rozsudek Altmark stanoví, že k tomu, aby bylo možné vyloučit existenci hospodářské výhody, pokud podniky obdrží vyrovnání za závazky veřejné služby, jež jim byly uloženy, musí být splněna všechna čtyři kritéria současně.

| (61) | Komise především konstatuje, že ani italské orgány, ani společnost Buonotourist nebyly schopny předložit pověřovací akt vztahující se na posuzované období a že, jak je podrobněji rozvedeno v oddíle 6.2 bodě i), společnost Buonotourist nebyla schopna upřesnit povinnosti, jež jí byly uloženy a jež by bylo možné označit za ZVS. |
| --- | --- |

(61)

Komise především konstatuje, že ani italské orgány, ani společnost Buonotourist nebyly schopny předložit pověřovací akt vztahující se na posuzované období a že, jak je podrobněji rozvedeno v oddíle 6.2 bodě i), společnost Buonotourist nebyla schopna upřesnit povinnosti, jež jí byly uloženy a jež by bylo možné označit za ZVS.

| (62) | Komise dále konstatuje, že vzhledem k nedostatku podstatných a spolehlivých údajů se vyrovnání přiznané na základě rozsudku nejvyššího správního soudu zakládá výlučně na výpočtu ex post provedeném za použití „induktivní metody“. Komise proto dospěla k závěru, že parametry, na jejichž základě odborníci jmenovaní nejvyšším správním soudem vypočítali údajné nedostatečné vyrovnání, nebyly stanoveny předem, a není tedy splněno druhé kritérium rozsudku Altmark, pokud jde o neoznámené opatření. |
| --- | --- |

(62)

Komise dále konstatuje, že vzhledem k nedostatku podstatných a spolehlivých údajů se vyrovnání přiznané na základě rozsudku nejvyššího správního soudu zakládá výlučně na výpočtu ex post provedeném za použití „induktivní metody“. Komise proto dospěla k závěru, že parametry, na jejichž základě odborníci jmenovaní nejvyšším správním soudem vypočítali údajné nedostatečné vyrovnání, nebyly stanoveny předem, a není tedy splněno druhé kritérium rozsudku Altmark, pokud jde o neoznámené opatření.

| (63) | Vzhledem k tomu, že rozsudek Altmark stanoví, že všechna čtyři kritéria musí být splněna současně, neexistují důvody, proč by Komise měla posuzovat, zda jsou v projednávaném případě splněna zbývající dvě kritéria stanovená v rozsudku Altmark. Úhrada dodatečné vyrovnávací platby společnosti Buonotourist za služby poskytnuté v posuzovaném období tomuto podniku tudíž poskytuje selektivní hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(63)

Vzhledem k tomu, že rozsudek Altmark stanoví, že všechna čtyři kritéria musí být splněna současně, neexistují důvody, proč by Komise měla posuzovat, zda jsou v projednávaném případě splněna zbývající dvě kritéria stanovená v rozsudku Altmark. Úhrada dodatečné vyrovnávací platby společnosti Buonotourist za služby poskytnuté v posuzovaném období tomuto podniku tudíž poskytuje selektivní hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.1.3.   Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod mezi členskými státy

| (64) | Společnost Buonotourist ve svých připomínkách uvedla, že jelikož v posuzovaném období nebyl trh veřejné dopravy v Itálii otevřen konkurenci ze strany podniků sídlících v jiných členských státech, nemohlo napadené opatření ovlivňovat obchod mezi členskými státy nebo narušovat hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(64)

Společnost Buonotourist ve svých připomínkách uvedla, že jelikož v posuzovaném období nebyl trh veřejné dopravy v Itálii otevřen konkurenci ze strany podniků sídlících v jiných členských státech, nemohlo napadené opatření ovlivňovat obchod mezi členskými státy nebo narušovat hospodářskou soutěž.

| (65) | Komise především připomíná, že napadené opatření vstoupilo v platnost dne 21. prosince 2012, tedy dlouho poté, co byl italský trh osobní veřejné dopravy otevřen konkurenci. Vzhledem k tomu, že předmětné opatření má vliv na trh v daném okamžiku, posuzuje se, zda může narušit hospodářskou soutěž nebo ovlivnit obchod mezi členskými státy v daném okamžiku. |
| --- | --- |

(65)

Komise především připomíná, že napadené opatření vstoupilo v platnost dne 21. prosince 2012, tedy dlouho poté, co byl italský trh osobní veřejné dopravy otevřen konkurenci. Vzhledem k tomu, že předmětné opatření má vliv na trh v daném okamžiku, posuzuje se, zda může narušit hospodářskou soutěž nebo ovlivnit obchod mezi členskými státy v daném okamžiku.

| (66) | Komise v každém případě zdůrazňuje, že, jak vyplývá z rozsudku Altmark, vzhledem k tomu, že již od roku 1995 začaly některé členské státy otvírat některé dopravní trhy podnikům z jiných členských států, v daném okamžiku již řada podniků nabízela služby místní či regionální dopravy v jiných členských státech než ve své zemi původu. |
| --- | --- |

(66)

Komise v každém případě zdůrazňuje, že, jak vyplývá z rozsudku Altmark, vzhledem k tomu, že již od roku 1995 začaly některé členské státy otvírat některé dopravní trhy podnikům z jiných členských států, v daném okamžiku již řada podniků nabízela služby místní či regionální dopravy v jiných členských státech než ve své zemi původu.

| (67) | Z toho vyplývá, že jakékoli vyrovnání poskytnuté společnosti Buonotourist by mělo být považováno za opatření způsobilé narušit hospodářskou soutěž v oblasti poskytování služeb osobní autobusové dopravy a ovlivňovat obchod mezi členskými státy, a to v tom ohledu, že by mohlo nepříznivě ovlivnit možnosti dopravních podniků z jiných členských států poskytovat své služby v Itálii, a za opatření, které posiluje postavení společnosti Buonotourist na trhu tím, že ji osvobozuje od nákladů, které by jinak musela vynaložit v rámci své běžné hospodářské činnosti (16). |
| --- | --- |

(67)

Z toho vyplývá, že jakékoli vyrovnání poskytnuté společnosti Buonotourist by mělo být považováno za opatření způsobilé narušit hospodářskou soutěž v oblasti poskytování služeb osobní autobusové dopravy a ovlivňovat obchod mezi členskými státy, a to v tom ohledu, že by mohlo nepříznivě ovlivnit možnosti dopravních podniků z jiných členských států poskytovat své služby v Itálii, a za opatření, které posiluje postavení společnosti Buonotourist na trhu tím, že ji osvobozuje od nákladů, které by jinak musela vynaložit v rámci své běžné hospodářské činnosti (16).

| (68) | Komise dále konstatuje, že společnost Buonotourist působí i na dalších trzích, jako je trh služeb v oblasti pronájmu, a že tudíž na těchto trzích soutěží s dalšími podniky uvnitř Unie. Jakékoli vyrovnání poskytnuté společnosti Buonotourist by tedy mohlo narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy také na těchto trzích. |
| --- | --- |

(68)

Komise dále konstatuje, že společnost Buonotourist působí i na dalších trzích, jako je trh služeb v oblasti pronájmu, a že tudíž na těchto trzích soutěží s dalšími podniky uvnitř Unie. Jakékoli vyrovnání poskytnuté společnosti Buonotourist by tedy mohlo narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy také na těchto trzích.

| (69) | Komise tedy dospěla k závěru, že opatření narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(69)

Komise tedy dospěla k závěru, že opatření narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

6.1.4.   Závěr

| (70) | Vzhledem k výše uvedenému dospěla Komise k závěru, že opatření představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(70)

Vzhledem k výše uvedenému dospěla Komise k závěru, že opatření představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.2.   VYNĚTÍ Z OZNAMOVACÍ POVINNOSTI PODLE NAŘÍZENÍ (EHS) Č. 1191/69

| (71) | Podle odůvodnění nejvyššího správního soudu získala společnost Buonotourist nárok na dodatečnou vyrovnávací platbu za poskytování dotčených dopravních služeb v době, kdy tyto služby poskytovala. Z tohoto odůvodnění vyplývá, že vyrovnávací platby musí být vyňaty z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69; v opačném případě by v rozsahu, v jakém vyrovnání představuje státní podporu ve smyslu definice čl. 107 odst. 1 Smlouvy, chybějící oznámení o vyrovnání činilo toto vyrovnání protiprávním podle článku 108 Smlouvy. |
| --- | --- |

(71)

Podle odůvodnění nejvyššího správního soudu získala společnost Buonotourist nárok na dodatečnou vyrovnávací platbu za poskytování dotčených dopravních služeb v době, kdy tyto služby poskytovala. Z tohoto odůvodnění vyplývá, že vyrovnávací platby musí být vyňaty z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69; v opačném případě by v rozsahu, v jakém vyrovnání představuje státní podporu ve smyslu definice čl. 107 odst. 1 Smlouvy, chybějící oznámení o vyrovnání činilo toto vyrovnání protiprávním podle článku 108 Smlouvy.

| (72) | Je tomu tak proto, že na základě čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 jsou vyrovnání vyplacená podle tohoto nařízení vyňata z postupu informování předem podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, a jsou tudíž osvobozena od oznamovací povinnosti. |
| --- | --- |

(72)

Je tomu tak proto, že na základě čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 jsou vyrovnání vyplacená podle tohoto nařízení vyňata z postupu informování předem podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, a jsou tudíž osvobozena od oznamovací povinnosti.

| (73) | Jak však vyplývá z rozsudku Combus, pojem „vyrovnání za veřejnou službu“ podle definice zmíněného ustanovení musí být vykládán velmi restriktivně (17). Vynětí z oznamovací povinnosti podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 se vztahuje výlučně na vyrovnání za závazky veřejné služby jednostranně uložené podniku podle článku 2 uvedeného nařízení a vypočtené metodou popsanou v článcích 10 až 13 téhož nařízení (společné postupy vyrovnání), a nikoli na smlouvy o veřejných službách podle definice uvedené v článku 14 uvedeného nařízení. Vyrovnání přiznané na základě smlouvy na veřejné služby podle definice uvedené v článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69, které by představovalo státní podporu, musí být oznámeno Komisi předtím, než bude poskytnuto. V souladu s článkem 108 Smlouvy bude mít neprovedení oznámení za následek, že dané vyrovnání bude považováno za protiprávně poskytnutou podporu. |
| --- | --- |

(73)

Jak však vyplývá z rozsudku Combus, pojem „vyrovnání za veřejnou službu“ podle definice zmíněného ustanovení musí být vykládán velmi restriktivně (17). Vynětí z oznamovací povinnosti podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69 se vztahuje výlučně na vyrovnání za závazky veřejné služby jednostranně uložené podniku podle článku 2 uvedeného nařízení a vypočtené metodou popsanou v článcích 10 až 13 téhož nařízení (společné postupy vyrovnání), a nikoli na smlouvy o veřejných službách podle definice uvedené v článku 14 uvedeného nařízení. Vyrovnání přiznané na základě smlouvy na veřejné služby podle definice uvedené v článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69, které by představovalo státní podporu, musí být oznámeno Komisi předtím, než bude poskytnuto. V souladu s článkem 108 Smlouvy bude mít neprovedení oznámení za následek, že dané vyrovnání bude považováno za protiprávně poskytnutou podporu.

| (74) | Aby se zjistilo, zda jsou italské orgány v daném případě skutečně vyňaty z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69, je tedy třeba stanovit zaprvé, zda Region skutečně společnosti Buonotourist jednostranně uložil závazek veřejné služby, a zadruhé, zda je vyrovnání přiznané za tento závazek v souladu s ustanoveními nařízení (EHS) č. 1191/69. Komise posoudí obě tyto otázky. |
| --- | --- |

(74)

Aby se zjistilo, zda jsou italské orgány v daném případě skutečně vyňaty z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69, je tedy třeba stanovit zaprvé, zda Region skutečně společnosti Buonotourist jednostranně uložil závazek veřejné služby, a zadruhé, zda je vyrovnání přiznané za tento závazek v souladu s ustanoveními nařízení (EHS) č. 1191/69. Komise posoudí obě tyto otázky.

i)   Jednostranně uložený ZVS

| (75) | Komise konstatuje, že ani italské orgány, ani společnost Buonotourist nebyly schopny předložit pověřovací akt vztahující se na posuzované období. Společnost Buonotourist Komisi poskytla pouze smlouvy, jež vstoupily v platnost v roce 2003. |
| --- | --- |

(75)

Komise konstatuje, že ani italské orgány, ani společnost Buonotourist nebyly schopny předložit pověřovací akt vztahující se na posuzované období. Společnost Buonotourist Komisi poskytla pouze smlouvy, jež vstoupily v platnost v roce 2003.

| (76) | Italské orgány tvrdí, že poskytnutý vzor koncese – týkající se jiného podniku – představoval standardní vzor, který Region v posuzovaném období používal. Tento vzor koncese však byl platný od dubna 1972 do prosince 1973, tedy více než 20 let před posuzovaným obdobím a také předtím, než vstoupil v platnost zákon č. 151/1981 pozměněný regionálním zákonem č. 16/1983, na jehož základě obdržela společnost Buonotourist vyrovnání v první fázi. Ačkoli se zdá, že tento vzor koncese zahrnuje některé povinnosti, jež by mohly mít podobu závazků veřejné služby (ZVS) (srov. například body 2, 9 a 10), včetně povinnosti uplatňovat slevy pro studenty, pracující, učitele a zaměstnance veřejných a soukromých subjektů a povinnosti přepravovat některé kategorie cestujících zdarma, vzhledem k chybějícímu pověřovacímu aktu nemá Komise důkazy svědčící o tom, že tyto povinnosti byly v posuzovaném období společnosti Buonotourist skutečně uloženy. Vzhledem k tomu, že poskytované služby měly povahu služeb pravidelné linkové dopravy, bylo nezbytné, aby ustanovení koncese, kterými bylo společnosti Buonotourist uděleno výlučné právo na poskytování těchto služeb, předem specifikovala náležitosti služeb, jež měly být poskytovány. Společnost Buonotourist nepředložila důkazy, které by prokazovaly, že tyto náležitosti byly jednostranně uloženy Regionem, a nikoli nabídnuty provozovatelem jako protihodnota za právo poskytovat služby na výlučném základě a následně Regionem povoleny. V každém případě metodika, kterou pro výpočet údajného nedostatečného vyrovnání použil odborník jmenovaný nejvyšším správním soudem, na takové závazky neodkazuje. |
| --- | --- |

(76)

Italské orgány tvrdí, že poskytnutý vzor koncese – týkající se jiného podniku – představoval standardní vzor, který Region v posuzovaném období používal. Tento vzor koncese však byl platný od dubna 1972 do prosince 1973, tedy více než 20 let před posuzovaným obdobím a také předtím, než vstoupil v platnost zákon č. 151/1981 pozměněný regionálním zákonem č. 16/1983, na jehož základě obdržela společnost Buonotourist vyrovnání v první fázi. Ačkoli se zdá, že tento vzor koncese zahrnuje některé povinnosti, jež by mohly mít podobu závazků veřejné služby (ZVS) (srov. například body 2, 9 a 10), včetně povinnosti uplatňovat slevy pro studenty, pracující, učitele a zaměstnance veřejných a soukromých subjektů a povinnosti přepravovat některé kategorie cestujících zdarma, vzhledem k chybějícímu pověřovacímu aktu nemá Komise důkazy svědčící o tom, že tyto povinnosti byly v posuzovaném období společnosti Buonotourist skutečně uloženy. Vzhledem k tomu, že poskytované služby měly povahu služeb pravidelné linkové dopravy, bylo nezbytné, aby ustanovení koncese, kterými bylo společnosti Buonotourist uděleno výlučné právo na poskytování těchto služeb, předem specifikovala náležitosti služeb, jež měly být poskytovány. Společnost Buonotourist nepředložila důkazy, které by prokazovaly, že tyto náležitosti byly jednostranně uloženy Regionem, a nikoli nabídnuty provozovatelem jako protihodnota za právo poskytovat služby na výlučném základě a následně Regionem povoleny. V každém případě metodika, kterou pro výpočet údajného nedostatečného vyrovnání použil odborník jmenovaný nejvyšším správním soudem, na takové závazky neodkazuje.

| (77) | Komise dále posuzovala, zda bylo možné odvozovat uložení ZVS z regionálního zákona č. 16/1983, jenž byl dle Regionu i dle společnosti Buonotourist právním základem pro vyrovnání poskytnuté společnosti v posuzovaném období (viz 23. a 40. bod odůvodnění). V této souvislosti je třeba poznamenat, že regionální zákon pouze stanoví, že místní orgány a veřejné a soukromé podniky, které provozují služby místní veřejné dopravy na základě koncese, mohou obdržet veřejné příspěvky. Kromě toho článek 2 regionálního zákona jasně stanoví: „Případné ztráty a schodky, které nebudou pokryty regionálními příspěvky stanovenými výše [článek 2], ponesou jednotlivé podniky [...]“. |
| --- | --- |

(77)

Komise dále posuzovala, zda bylo možné odvozovat uložení ZVS z regionálního zákona č. 16/1983, jenž byl dle Regionu i dle společnosti Buonotourist právním základem pro vyrovnání poskytnuté společnosti v posuzovaném období (viz 23. a 40. bod odůvodnění). V této souvislosti je třeba poznamenat, že regionální zákon pouze stanoví, že místní orgány a veřejné a soukromé podniky, které provozují služby místní veřejné dopravy na základě koncese, mohou obdržet veřejné příspěvky. Kromě toho článek 2 regionálního zákona jasně stanoví: „Případné ztráty a schodky, které nebudou pokryty regionálními příspěvky stanovenými výše [článek 2], ponesou jednotlivé podniky [...]“.

| (78) | Komise dále zdůrazňuje, že regionální akty zmiňované společností Buonotourist (viz 40. bod odůvodnění) uváděly některé smluvní závazky, které v posuzovaném období existovaly mezi společností Buonotourist a Regionem. Tyto akty však jasně nestanovují závazky, jež by se daly považovat za ZVS, ačkoli představují možné indicie o jejich případné existenci. Existence smluvních závazků mimoto vylučuje jednostranné uložení ZVS společnosti Buonotourist. V každém případě metodika, kterou pro výpočet údajného nedostatečného vyrovnání použil odborník jmenovaný nejvyšším správním soudem, na takové závazky neodkazuje. |
| --- | --- |

(78)

Komise dále zdůrazňuje, že regionální akty zmiňované společností Buonotourist (viz 40. bod odůvodnění) uváděly některé smluvní závazky, které v posuzovaném období existovaly mezi společností Buonotourist a Regionem. Tyto akty však jasně nestanovují závazky, jež by se daly považovat za ZVS, ačkoli představují možné indicie o jejich případné existenci. Existence smluvních závazků mimoto vylučuje jednostranné uložení ZVS společnosti Buonotourist. V každém případě metodika, kterou pro výpočet údajného nedostatečného vyrovnání použil odborník jmenovaný nejvyšším správním soudem, na takové závazky neodkazuje.

| (79) | Co se týče případné existence tarifního závazku, ačkoli výpočet dodatečného vyrovnání provedený odborníkem jmenovaným nejvyšším správním soudem vycházel z ustanovení článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, Komise nemá k dispozici důkazy, které by prokázaly, že takové závazky byly společnosti Buonotourist skutečně uloženy. Podle čl. 2 odst. 5 nařízení (EHS) č. 1191/69 se tarifním závazkem rozumí výlučně „závazek dopravního podniku uplatňovat, zejména pro určité kategorie cestujících, kategorie zboží nebo dopravní trasy, úředně stanovené nebo schválené sazby odporující obchodním zájmům podniku, které plynou z uložení nebo odmítnutí úpravy zvláštních tarifních opatření“. Naproti tomu se definice tarifního závazku nevztahuje „na závazky vyplývající z obecných opatření cenové politiky uplatňované na veškeré hospodářské činnosti nebo opatření přijatá pro přepravní sazby a podmínky obecně s ohledem na organizaci dopravního trhu nebo jeho části“. Komise uznává, že bod 27 vzoru koncese z roku 1972/73 stanoví sazby vztahující se na podepisujícího provozovatele, připomíná však, že pro posuzované období neobdržela žádný obdobný vzor koncese ani pověřovací akt, které by se týkaly společnosti Buonotourist a na jejichž základě by mohla dospět k závěru, že společnosti Buonotourist byly uloženy tarifní závazky. V každém případě Komise konstatuje, že ve smyslu článku 2 regionálního zákona č. 16/1983 se roční vyrovnání přiznávané podnikům poskytujícím služby veřejné dopravy vypočítávalo ex ante jako rozdíl mezi příjmy plynoucími z uplatňování minimálních sazeb a tzv. „standardními hospodářskými náklady“ (srov. 23. bod odůvodnění). Komise proto dospěla k závěru, že regionální zákon stanovil minimální sazby, což také vylučuje existenci obecného tarifního závazku. |
| --- | --- |

(79)

Co se týče případné existence tarifního závazku, ačkoli výpočet dodatečného vyrovnání provedený odborníkem jmenovaným nejvyšším správním soudem vycházel z ustanovení článku 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, Komise nemá k dispozici důkazy, které by prokázaly, že takové závazky byly společnosti Buonotourist skutečně uloženy. Podle čl. 2 odst. 5 nařízení (EHS) č. 1191/69 se tarifním závazkem rozumí výlučně „závazek dopravního podniku uplatňovat, zejména pro určité kategorie cestujících, kategorie zboží nebo dopravní trasy, úředně stanovené nebo schválené sazby odporující obchodním zájmům podniku, které plynou z uložení nebo odmítnutí úpravy zvláštních tarifních opatření“. Naproti tomu se definice tarifního závazku nevztahuje „na závazky vyplývající z obecných opatření cenové politiky uplatňované na veškeré hospodářské činnosti nebo opatření přijatá pro přepravní sazby a podmínky obecně s ohledem na organizaci dopravního trhu nebo jeho části“. Komise uznává, že bod 27 vzoru koncese z roku 1972/73 stanoví sazby vztahující se na podepisujícího provozovatele, připomíná však, že pro posuzované období neobdržela žádný obdobný vzor koncese ani pověřovací akt, které by se týkaly společnosti Buonotourist a na jejichž základě by mohla dospět k závěru, že společnosti Buonotourist byly uloženy tarifní závazky. V každém případě Komise konstatuje, že ve smyslu článku 2 regionálního zákona č. 16/1983 se roční vyrovnání přiznávané podnikům poskytujícím služby veřejné dopravy vypočítávalo ex ante jako rozdíl mezi příjmy plynoucími z uplatňování minimálních sazeb a tzv. „standardními hospodářskými náklady“ (srov. 23. bod odůvodnění). Komise proto dospěla k závěru, že regionální zákon stanovil minimální sazby, což také vylučuje existenci obecného tarifního závazku.

| (80) | V každém případě to nenaznačuje, že by případný ZVS byl společnosti Buonotourist uložen jednostranně. V této souvislosti Komise konstatuje, že společnost Buonotourist projevila iniciativu, když každoročně žádala o prodloužení koncese po celých sedm let posuzovaného období. |
| --- | --- |

(80)

V každém případě to nenaznačuje, že by případný ZVS byl společnosti Buonotourist uložen jednostranně. V této souvislosti Komise konstatuje, že společnost Buonotourist projevila iniciativu, když každoročně žádala o prodloužení koncese po celých sedm let posuzovaného období.

| (81) | Argumentace společnosti Buonotourist, podle níž byli provozovatelé povinni provozovat přepravu na trasách v rámci ZVS, přestože Region několikrát snížil výši standardních nákladů, a podle níž by tito provozovatelé byli obviněni z přerušení veřejné služby, pokud by svou činnost skutečně přerušili, není podložena žádnými důkazy; tuto argumentaci proto nelze v projednávaném případě použít k prokázání existence jednostranně uloženého ZVS. |
| --- | --- |

(81)

Argumentace společnosti Buonotourist, podle níž byli provozovatelé povinni provozovat přepravu na trasách v rámci ZVS, přestože Region několikrát snížil výši standardních nákladů, a podle níž by tito provozovatelé byli obviněni z přerušení veřejné služby, pokud by svou činnost skutečně přerušili, není podložena žádnými důkazy; tuto argumentaci proto nelze v projednávaném případě použít k prokázání existence jednostranně uloženého ZVS.

ii)   Soulad vyrovnání se společnými postupy vyrovnání

| (82) | I kdyby byla prokázána existence ZVS jednostranně uloženého společnosti Buonotourist, což není, vyrovnání za takové služby by přesto muselo být v souladu se společným postupem vyrovnání stanoveným nařízením (EHS) č. 1191/69 (oddíl IV), aby mohlo být vyňato z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 uvedeného nařízení. Komise neshledala, že by tato podmínka byla splněna. |
| --- | --- |

(82)

I kdyby byla prokázána existence ZVS jednostranně uloženého společnosti Buonotourist, což není, vyrovnání za takové služby by přesto muselo být v souladu se společným postupem vyrovnání stanoveným nařízením (EHS) č. 1191/69 (oddíl IV), aby mohlo být vyňato z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 uvedeného nařízení. Komise neshledala, že by tato podmínka byla splněna.

| (83) | Komise v prvé řadě poznamenává, že společný postup vyrovnání podle nařízení (EHS) č. 1191/69 stanoví postup pro výpočet výše vyrovnání, které má být poskytnuto za ekonomickou zátěž vyplývající z uložení ZVS. Ode dne 1. července 1992 ukládá nařízení (EHS) č. 1191/69 na základě čl. 1 odst. 5 písm. a) dopravním podnikům, které provozují současně služby plynoucí ze závazku veřejné služby a jiné činnosti, aby byly veřejné služby provozovány oddělenými divizemi splňujícími tyto podmínky: i) provozní účty pro každou z těchto činností jsou oddělené a podíl prostředků příslušejících každé z nich se určuje v souladu s platnými účetními pravidly a ii) výdaje se dorovnávají pomocí výnosů z provozu a platbami orgánů veřejné moci, bez jakékoliv možnosti přesunu do jiného odvětví činnosti podniku nebo z něj. |
| --- | --- |

(83)

Komise v prvé řadě poznamenává, že společný postup vyrovnání podle nařízení (EHS) č. 1191/69 stanoví postup pro výpočet výše vyrovnání, které má být poskytnuto za ekonomickou zátěž vyplývající z uložení ZVS. Ode dne 1. července 1992 ukládá nařízení (EHS) č. 1191/69 na základě čl. 1 odst. 5 písm. a) dopravním podnikům, které provozují současně služby plynoucí ze závazku veřejné služby a jiné činnosti, aby byly veřejné služby provozovány oddělenými divizemi splňujícími tyto podmínky: i) provozní účty pro každou z těchto činností jsou oddělené a podíl prostředků příslušejících každé z nich se určuje v souladu s platnými účetními pravidly a ii) výdaje se dorovnávají pomocí výnosů z provozu a platbami orgánů veřejné moci, bez jakékoliv možnosti přesunu do jiného odvětví činnosti podniku nebo z něj.

| (84) | Komise dále připomíná, že v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve věci Antrop nejsou uvedené podmínky v tomto řízení splněny, protože „na základě hodnověrných informací nelze z účetnictví [společnosti] zjistit rozdíl mezi náklady připadajícími na část činnosti těchto podniků v oblasti, která je předmětem koncese, a odpovídajícím příjmem, a tudíž ani vypočítat dodatečné náklady vzniklé z plnění závazků veřejné služby“ (18). |
| --- | --- |

(84)

Komise dále připomíná, že v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve věci Antrop nejsou uvedené podmínky v tomto řízení splněny, protože „na základě hodnověrných informací nelze z účetnictví [společnosti] zjistit rozdíl mezi náklady připadajícími na část činnosti těchto podniků v oblasti, která je předmětem koncese, a odpovídajícím příjmem, a tudíž ani vypočítat dodatečné náklady vzniklé z plnění závazků veřejné služby“ (18).

| (85) | Komise má za to, že vyrovnání poskytnuté společnosti Buonotourist tyto podmínky nesplňuje. Společnost Buonotourist potvrdila, že vedle údajných činností ZVS provozovala rovněž činnosti v oblasti pronájmu. Mimoto Region uvádí, že společnost Buonotourist provozovala také jiné činnosti meziregionální a mezinárodní autobusové dopravy (srov. 50. až 52. bod odůvodnění). Ani italské orgány, ani společnost Buonotourist však neprokázaly, že pro tyto činnosti bylo vedeno oddělené účetnictví. Tento stav implicitně potvrzuje i společnost Buonotourist, když tvrdí, že částky uvedené ve „Formulářích E“, které byly každoročně zasílány Regionu, zahrnovaly rovněž příjmy z linek, které nebyly předmětem koncese (viz 45. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(85)

Komise má za to, že vyrovnání poskytnuté společnosti Buonotourist tyto podmínky nesplňuje. Společnost Buonotourist potvrdila, že vedle údajných činností ZVS provozovala rovněž činnosti v oblasti pronájmu. Mimoto Region uvádí, že společnost Buonotourist provozovala také jiné činnosti meziregionální a mezinárodní autobusové dopravy (srov. 50. až 52. bod odůvodnění). Ani italské orgány, ani společnost Buonotourist však neprokázaly, že pro tyto činnosti bylo vedeno oddělené účetnictví. Tento stav implicitně potvrzuje i společnost Buonotourist, když tvrdí, že částky uvedené ve „Formulářích E“, které byly každoročně zasílány Regionu, zahrnovaly rovněž příjmy z linek, které nebyly předmětem koncese (viz 45. bod odůvodnění).

| (86) | Komise se domnívá, že argumentace společnosti Buonotourist, podle níž vypršela právní povinnost uchovávat celou účetní a administrativní dokumentaci za posuzované období, je irelevantní, pokud jde o ex post odůvodnění poskytnutí dodatečné vyrovnávací platby vypočtené „induktivní metodou“. V každém případě, i kdyby byla existence takového požadavku ve vnitrostátním právu prokázána, nemůže jím být dotčena povinnost vyplývající z judikatury SDEU a z nařízení (EHS) č. 1191/69, jež musí být splněna před provedením úhrady vyrovnání za závazky veřejné služby ve prospěch provozovatele dopravních služeb. |
| --- | --- |

(86)

Komise se domnívá, že argumentace společnosti Buonotourist, podle níž vypršela právní povinnost uchovávat celou účetní a administrativní dokumentaci za posuzované období, je irelevantní, pokud jde o ex post odůvodnění poskytnutí dodatečné vyrovnávací platby vypočtené „induktivní metodou“. V každém případě, i kdyby byla existence takového požadavku ve vnitrostátním právu prokázána, nemůže jím být dotčena povinnost vyplývající z judikatury SDEU a z nařízení (EHS) č. 1191/69, jež musí být splněna před provedením úhrady vyrovnání za závazky veřejné služby ve prospěch provozovatele dopravních služeb.

| (87) | Zadruhé Komise konstatuje, že článek 13 nařízení (EHS) č. 1191/69 ukládá, aby správní orgány částku vyrovnání stanovily předem. Výpočet dodatečné vyrovnávací platby na základě posouzení ex post, jak nařídil nejvyšší správní soud, je v rozporu s tímto ustanovením, jak již bylo uvedeno v 62. a 63. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(87)

Zadruhé Komise konstatuje, že článek 13 nařízení (EHS) č. 1191/69 ukládá, aby správní orgány částku vyrovnání stanovily předem. Výpočet dodatečné vyrovnávací platby na základě posouzení ex post, jak nařídil nejvyšší správní soud, je v rozporu s tímto ustanovením, jak již bylo uvedeno v 62. a 63. bodě odůvodnění.

| (88) | S ohledem na tyto připomínky dospěla Komise k závěru, že dodatečná vyrovnávací platba, o níž nejvyšší správní soud shledal, že společnosti Buonotourist náleží, nebyla vyňata z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(88)

S ohledem na tyto připomínky dospěla Komise k závěru, že dodatečná vyrovnávací platba, o níž nejvyšší správní soud shledal, že společnosti Buonotourist náleží, nebyla vyňata z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69.

6.3.   SLUČITELNOST PODPORY

| (89) | Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že posuzované opatření bylo vyňato z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69, je třeba posoudit slučitelnost plateb s vnitřním trhem, neboť se má za to, že představují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jak je uvedeno v oddíle 6.1. |
| --- | --- |

(89)

Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že posuzované opatření bylo vyňato z postupu informování předem podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69, je třeba posoudit slučitelnost plateb s vnitřním trhem, neboť se má za to, že představují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jak je uvedeno v oddíle 6.1.

| (90) | Článek 93 SFEU obsahuje pravidla upravující slučitelnost státních podpor v rámci koordinace dopravy a závazků veřejné služby v odvětví dopravy a ve vztahu k čl. 107 odst. 3 a čl. 106 odst. 2 představuje lex specialis, protože obsahuje zvláštní pravidla upravující slučitelnosti státních podpor. SDEU rozhodl, že tento článek „připouští slučitelnost podpor na dopravu s vnitřním trhem pouze v přesně vymezených případech, které nejsou na újmu obecným zájmům [Unie]“
   (19). |
| --- | --- |

(90)

Článek 93 SFEU obsahuje pravidla upravující slučitelnost státních podpor v rámci koordinace dopravy a závazků veřejné služby v odvětví dopravy a ve vztahu k čl. 107 odst. 3 a čl. 106 odst. 2 představuje lex specialis, protože obsahuje zvláštní pravidla upravující slučitelnosti státních podpor. SDEU rozhodl, že tento článek „připouští slučitelnost podpor na dopravu s vnitřním trhem pouze v přesně vymezených případech, které nejsou na újmu obecným zájmům [Unie]“
   (19).

| (91) | Dne 3. prosince 2009 vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1370/2007, kterým se zrušují nařízení (EHS) č. 1191/69 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EHS) č. 1107/70 (20). Nařízení (ES) č. 1370/2007 se vztahuje na kompenzace závazků veřejné služby v odvětví přepravy cestujících po železnici a silnici. |
| --- | --- |

(91)

Dne 3. prosince 2009 vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1370/2007, kterým se zrušují nařízení (EHS) č. 1191/69 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EHS) č. 1107/70 (20). Nařízení (ES) č. 1370/2007 se vztahuje na kompenzace závazků veřejné služby v odvětví přepravy cestujících po železnici a silnici.

| (92) | Komise má za to, že posouzení slučitelnosti oznámeného opatření je třeba provést podle nařízení (ES) č. 1370/2007, které představuje právní úpravu platnou v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí (21). Dále konstatuje, že dodatečná vyrovnávací platba přiznaná společnosti Buonotourist na základě rozsudku nejvyššího správního soudu byla vyplacena dne 21. prosince 2012. To znamená, že v den, kdy nastaly účinky poskytnuté podpory, bylo nařízení (ES) č. 1370/2007 v platnosti již déle než tři roky (22). |
| --- | --- |

(92)

Komise má za to, že posouzení slučitelnosti oznámeného opatření je třeba provést podle nařízení (ES) č. 1370/2007, které představuje právní úpravu platnou v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí (21). Dále konstatuje, že dodatečná vyrovnávací platba přiznaná společnosti Buonotourist na základě rozsudku nejvyššího správního soudu byla vyplacena dne 21. prosince 2012. To znamená, že v den, kdy nastaly účinky poskytnuté podpory, bylo nařízení (ES) č. 1370/2007 v platnosti již déle než tři roky (22).

| (93) | Čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví, že „kompenzace za provozování veřejných služeb v přepravě cestujících nebo za plnění tarifních závazků stanovených v obecných pravidlech vyplacené v souladu s tímto nařízením jsou slučitelné s [vnitřním] trhem. Tyto kompenzace jsou osvobozeny od povinnosti předchozího oznámení podle čl. [108 odst. 3] Smlouvy“. |
| --- | --- |

(93)

Čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví, že „kompenzace za provozování veřejných služeb v přepravě cestujících nebo za plnění tarifních závazků stanovených v obecných pravidlech vyplacené v souladu s tímto nařízením jsou slučitelné s [vnitřním] trhem. Tyto kompenzace jsou osvobozeny od povinnosti předchozího oznámení podle čl. [108 odst. 3] Smlouvy“.

| (94) | Z důvodů uvedených níže má Komise za to, že oznámené vyrovnání není v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007. Nemůže tedy být prohlášeno za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(94)

Z důvodů uvedených níže má Komise za to, že oznámené vyrovnání není v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007. Nemůže tedy být prohlášeno za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení.

| (95) | Zaprvé podle článku 3 nařízení (ES) č. 1370/2007 pokud příslušný orgán rozhodne o udělení výlučného práva nebo poskytnutí kompenzace za plnění závazků veřejné služby jím vybranému provozovateli, provede to v rámci smlouvy o veřejných službách, pokud se nejedná o závazky veřejné služby stanovící maximální tarify nebo o závazky veřejné služby uložené prostřednictvím opatření, která se nediskriminačním způsobem použijí na všechny veřejné služby v přepravě cestujících stejného druhu ve stanovené územní oblasti (obecná pravidla). |
| --- | --- |

(95)

Zaprvé podle článku 3 nařízení (ES) č. 1370/2007 pokud příslušný orgán rozhodne o udělení výlučného práva nebo poskytnutí kompenzace za plnění závazků veřejné služby jím vybranému provozovateli, provede to v rámci smlouvy o veřejných službách, pokud se nejedná o závazky veřejné služby stanovící maximální tarify nebo o závazky veřejné služby uložené prostřednictvím opatření, která se nediskriminačním způsobem použijí na všechny veřejné služby v přepravě cestujících stejného druhu ve stanovené územní oblasti (obecná pravidla).

| (96) | V projednávaném případě má Komise za to, že nebyly předloženy důkazy, které by prokazovaly, že mezi společností Buonotourist a Regionem existoval smluvní rámec nebo že platila obecná pravidla pro stanovení maximálních tarifů pro všechny cestující nebo pro určité kategorie cestujících. Komise obdržela pouze vzor koncesní smlouvy na rok 1972/1973 týkající se jiné společnosti, z něhož nelze získat spolehlivé informace o vztahu mezi společností Buonotourist a Regionem v posuzovaném období (1996–2002). Komise dále zdůrazňuje, že ve smyslu článku 2 regionálního zákona č. 16/1983, který Region i společnost Buonotourist uvádějí jako právní základ pro posuzované období (viz 21. a 39. bod odůvodnění), pocházejí příjmy provozovatelů veřejné dopravy z uplatňování minimálních tarifů stanovených Regionem, zatímco odkazy na maximální tarify chybí. |
| --- | --- |

(96)

V projednávaném případě má Komise za to, že nebyly předloženy důkazy, které by prokazovaly, že mezi společností Buonotourist a Regionem existoval smluvní rámec nebo že platila obecná pravidla pro stanovení maximálních tarifů pro všechny cestující nebo pro určité kategorie cestujících. Komise obdržela pouze vzor koncesní smlouvy na rok 1972/1973 týkající se jiné společnosti, z něhož nelze získat spolehlivé informace o vztahu mezi společností Buonotourist a Regionem v posuzovaném období (1996–2002). Komise dále zdůrazňuje, že ve smyslu článku 2 regionálního zákona č. 16/1983, který Region i společnost Buonotourist uvádějí jako právní základ pro posuzované období (viz 21. a 39. bod odůvodnění), pocházejí příjmy provozovatelů veřejné dopravy z uplatňování minimálních tarifů stanovených Regionem, zatímco odkazy na maximální tarify chybí.

| (97) | Komise proto dospěla k závěru, že ustanovení článku 3 nařízení (ES) č. 1370/2007 nebyla dodržena. |
| --- | --- |

(97)

Komise proto dospěla k závěru, že ustanovení článku 3 nařízení (ES) č. 1370/2007 nebyla dodržena.

| (98) | Zadruhé Komise konstatuje, že nezávisle na tom, zda společnost Buonotourist uzavřela smlouvu o veřejných službách nebo zda se na ni vztahovaly tarifní závazky na základě obecných pravidel, nebyla dodržena všechna ustanovení článku 4 nařízení (ES) č. 1370/2007, který vymezuje povinný obsah smluv o veřejných službách a obecná pravidla. Čl. 4 odst. 1 písm. b) například stanoví, že ukazatele, na základě kterých se vypočítá platba případné kompenzace, musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem, aby se zabránilo nadměrnému poskytnutí kompenzací, zatímco čl. 4 odst. 1 písm. c) a čl. 4 odst. 2 vymezují způsoby rozdělování nákladů a příjmů. Jak se uvádí v oddíle 6.1, v rámci analýzy Komise týkající se druhého kritéria podle rozsudku SDEU ve věci Altmark, ukazatele, na základě kterých druhý odborník vypočítal údajné nedostatečné vyrovnání, nebyly stanoveny předem, a tudíž nebyla dodržena ustanovení článku 4 nařízení (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(98)

Zadruhé Komise konstatuje, že nezávisle na tom, zda společnost Buonotourist uzavřela smlouvu o veřejných službách nebo zda se na ni vztahovaly tarifní závazky na základě obecných pravidel, nebyla dodržena všechna ustanovení článku 4 nařízení (ES) č. 1370/2007, který vymezuje povinný obsah smluv o veřejných službách a obecná pravidla. Čl. 4 odst. 1 písm. b) například stanoví, že ukazatele, na základě kterých se vypočítá platba případné kompenzace, musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem, aby se zabránilo nadměrnému poskytnutí kompenzací, zatímco čl. 4 odst. 1 písm. c) a čl. 4 odst. 2 vymezují způsoby rozdělování nákladů a příjmů. Jak se uvádí v oddíle 6.1, v rámci analýzy Komise týkající se druhého kritéria podle rozsudku SDEU ve věci Altmark, ukazatele, na základě kterých druhý odborník vypočítal údajné nedostatečné vyrovnání, nebyly stanoveny předem, a tudíž nebyla dodržena ustanovení článku 4 nařízení (ES) č. 1370/2007.

| (99) | Zatřetí čl. 6 odst. 1 stanoví, že v případě přímo uzavřených smluv o veřejných službách musí být kompenzace v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1370/2007 a s ustanoveními přílohy, aby bylo zajištěno, že nepřekročí výši, která je nezbytná k plnění závazku veřejné služby. Příloha nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví, že kompenzace nesmí překročit částku rovnající se finančnímu dopadu, který odpovídá součtu těchto činitelů: náklady vzniklé v souvislosti se závazkem veřejné služby minus jakékoli kladné finanční dopady vzniklé v rámci sítě provozované v souvislosti s daným závazkem veřejné služby, plus přiměřený zisk. Tato příloha dále stanoví, že výpočet nákladů a příjmů musí být proveden v souladu s platnými účetními a daňovými zásadami. Ve snaze zvýšit transparentnost musí být účetnictví rozděleno (bod 5 přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007). |
| --- | --- |

(99)

Zatřetí čl. 6 odst. 1 stanoví, že v případě přímo uzavřených smluv o veřejných službách musí být kompenzace v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1370/2007 a s ustanoveními přílohy, aby bylo zajištěno, že nepřekročí výši, která je nezbytná k plnění závazku veřejné služby. Příloha nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví, že kompenzace nesmí překročit částku rovnající se finančnímu dopadu, který odpovídá součtu těchto činitelů: náklady vzniklé v souvislosti se závazkem veřejné služby minus jakékoli kladné finanční dopady vzniklé v rámci sítě provozované v souvislosti s daným závazkem veřejné služby, plus přiměřený zisk. Tato příloha dále stanoví, že výpočet nákladů a příjmů musí být proveden v souladu s platnými účetními a daňovými zásadami. Ve snaze zvýšit transparentnost musí být účetnictví rozděleno (bod 5 přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007).

| (100) | Jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění, společnost Buonotourist nepřijala odpovídající oddělené účetnictví. Bez ohledu na jakékoli vyrovnání, jež by bylo nakonec přiznáno, tudíž není možné prokázat, že toto vyrovnání nepřekračuje částku rovnající se čistému finančnímu dopadu, který odpovídá součtu pozitivních nebo negativních dopadů, které má plnění závazku veřejné služby na náklady a příjmy provozovatele veřejných služeb (bod 2 přílohy). |
| --- | --- |

(100)

Jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění, společnost Buonotourist nepřijala odpovídající oddělené účetnictví. Bez ohledu na jakékoli vyrovnání, jež by bylo nakonec přiznáno, tudíž není možné prokázat, že toto vyrovnání nepřekračuje částku rovnající se čistému finančnímu dopadu, který odpovídá součtu pozitivních nebo negativních dopadů, které má plnění závazku veřejné služby na náklady a příjmy provozovatele veřejných služeb (bod 2 přílohy).

| (101) | Kromě toho vzhledem k neexistenci předem stanovených ukazatelů pro výpočet kompenzace musí být každé rozdělení nákladů nutně provedeno ex post na základě libovolně stanovených hypotéz, jako tomu bylo při použití „induktivní metody“. |
| --- | --- |

(101)

Kromě toho vzhledem k neexistenci předem stanovených ukazatelů pro výpočet kompenzace musí být každé rozdělení nákladů nutně provedeno ex post na základě libovolně stanovených hypotéz, jako tomu bylo při použití „induktivní metody“.

| (102) | V důsledku toho má Komise za to, že dodatečné vyrovnání poskytnuté na základě rozhodnutí nejvyššího správního soudu nebylo vyplaceno v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007, a proto není slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(102)

V důsledku toho má Komise za to, že dodatečné vyrovnání poskytnuté na základě rozhodnutí nejvyššího správního soudu nebylo vyplaceno v souladu s nařízením (ES) č. 1370/2007, a proto není slučitelné s vnitřním trhem.

6.4.   VYROVNÁNÍ PŘIZNANÉ NEJVYŠŠÍM SPRÁVNÍM SOUDEM NEPŘEDSTAVUJE NÁHRADU ŠKODY

| (103) | Komise v rozhodnutí zahájit řízení vyzvala účastníky řízení k podání připomínek s cílem stanovit, zda se rozsudek nejvyššího správního soudu netýká spíše náhrady škody za údajné porušení práva než přiznání vyrovnání za veřejné služby podle platných nařízení Rady. Ani italské orgány, ani společnost Buonotourist se k této otázce ve svých připomínkách nevyjádřily. |
| --- | --- |

(103)

Komise v rozhodnutí zahájit řízení vyzvala účastníky řízení k podání připomínek s cílem stanovit, zda se rozsudek nejvyššího správního soudu netýká spíše náhrady škody za údajné porušení práva než přiznání vyrovnání za veřejné služby podle platných nařízení Rady. Ani italské orgány, ani společnost Buonotourist se k této otázce ve svých připomínkách nevyjádřily.

| (104) | Komise v této souvislosti upozorňuje, že za určitých okolností nepředstavuje náhrada škody způsobené protiprávním jednáním či jednáním přičitatelným vnitrostátním orgánům (23) výhodu, a není tedy považována za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (24). Účel náhrady utrpěné škody se liší od účelu státní podpory, neboť cílem náhrady škody je navrátit poškozenou stranu do stavu, v němž se nacházela před jednáním, které škodu způsobilo, jako by k tomuto jednání nikdy nedošlo (restitutio in integrum). Komise v této souvislosti dále uvádí, že náhrada škody se musí zakládat na obecném pravidle o náhradě škody, aby nespadala do oblasti působnosti předpisů o státních podporách (25). Konečně Komise připomíná, že v rozsudku ve věci Lucchini Soudní dvůr Evropské unie stanovil, že vnitrostátní soud by nemohl použít vnitrostátní právo, pokud by jeho použití bránilo „použití práva Společenství, jelikož by znemožnilo navrácení státní podpory, která byla poskytnuta v rozporu s právem Společenství“
   (26). Tento rozsudek vychází ze zásady, že ustanovení vnitrostátního práva nelze použít, pokud jeho použití brání správnému použití práva Unie (27). |
| --- | --- |

(104)

Komise v této souvislosti upozorňuje, že za určitých okolností nepředstavuje náhrada škody způsobené protiprávním jednáním či jednáním přičitatelným vnitrostátním orgánům (23) výhodu, a není tedy považována za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (24). Účel náhrady utrpěné škody se liší od účelu státní podpory, neboť cílem náhrady škody je navrátit poškozenou stranu do stavu, v němž se nacházela před jednáním, které škodu způsobilo, jako by k tomuto jednání nikdy nedošlo (restitutio in integrum). Komise v této souvislosti dále uvádí, že náhrada škody se musí zakládat na obecném pravidle o náhradě škody, aby nespadala do oblasti působnosti předpisů o státních podporách (25). Konečně Komise připomíná, že v rozsudku ve věci Lucchini Soudní dvůr Evropské unie stanovil, že vnitrostátní soud by nemohl použít vnitrostátní právo, pokud by jeho použití bránilo „použití práva Společenství, jelikož by znemožnilo navrácení státní podpory, která byla poskytnuta v rozporu s právem Společenství“
   (26). Tento rozsudek vychází ze zásady, že ustanovení vnitrostátního práva nelze použít, pokud jeho použití brání správnému použití práva Unie (27).

| (105) | Pokud jde o dodatečné vyrovnání, které nejvyšší správní soud přiznal společnosti Buonotourist, Komise zdůrazňuje, že ačkoli výrok rozsudku nejvyššího správního soudu neobsahuje odkazy na nařízení (EHS) č. 1191/69, tento rozsudek poukazuje na právo společnosti Buonotourist obdržet vyrovnání podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, jehož výši musí určit správní orgány na základě ověřených údajů. To patrně naznačuje, že podle nejvyššího správního soudu právo společnosti Buonotourist na získání dodatečné vyrovnávací platby nevyplývá ani tak z obecného pravidla o náhradě škody způsobené protiprávním jednáním nebo jednáním vnitrostátních orgánů, jako spíše z práv údajně stanovených nařízením (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(105)

Pokud jde o dodatečné vyrovnání, které nejvyšší správní soud přiznal společnosti Buonotourist, Komise zdůrazňuje, že ačkoli výrok rozsudku nejvyššího správního soudu neobsahuje odkazy na nařízení (EHS) č. 1191/69, tento rozsudek poukazuje na právo společnosti Buonotourist obdržet vyrovnání podle článků 6, 10 a 11 nařízení (EHS) č. 1191/69, jehož výši musí určit správní orgány na základě ověřených údajů. To patrně naznačuje, že podle nejvyššího správního soudu právo společnosti Buonotourist na získání dodatečné vyrovnávací platby nevyplývá ani tak z obecného pravidla o náhradě škody způsobené protiprávním jednáním nebo jednáním vnitrostátních orgánů, jako spíše z práv údajně stanovených nařízením (EHS) č. 1191/69.

| (106) | V každém případě má Komise za to, že poskytnutí náhrady škody společnosti Buonotourist za údajné protiprávní jednostranné uložení ZVS ze strany italských orgánů, vypočtené na základě společného postupu vyrovnání podle nařízení (EHS) č. 1191/69 by představovalo porušení ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy. To vyplývá ze skutečnosti, že přiznání náhrady by mělo pro společnost Buonotourist přesně týž výsledek jako poskytnutí vyrovnání za závazky veřejné služby v posuzovaném období, a to přestože ustanovení koncese, která upravují dotčené služby, nebyla vyňata z povinnosti předchozího oznámení ani nesplňovala zásadní požadavky nařízení (EHS) č. 1191/69 nebo nařízení (ES) č. 1370/2007, jak bylo prokázáno výše. Možnost udělení takovéto koncese by tudíž umožňovala obcházet předpisy o státních podporách a podmínky stanovené normotvůrcem Unie, na jejichž základě příslušné orgány při ukládání ZVS či uzavírání smluv o nich poskytují příslušným provozovatelům vyrovnání za náklady vynaložené v souvislosti s plněním ZVS. Přiznání náhrady škody odpovídající součtu částek podpory, která měla být poskytnuta, by totiž představovalo nepřímé poskytnutí státní podpory považované za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem (28). Obdobně uvažoval Tribunál, který dospěl k závěru, že doložky o odškodnění za navrácení státní podpory představují státní podporu (29). |
| --- | --- |

(106)

V každém případě má Komise za to, že poskytnutí náhrady škody společnosti Buonotourist za údajné protiprávní jednostranné uložení ZVS ze strany italských orgánů, vypočtené na základě společného postupu vyrovnání podle nařízení (EHS) č. 1191/69 by představovalo porušení ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy. To vyplývá ze skutečnosti, že přiznání náhrady by mělo pro společnost Buonotourist přesně týž výsledek jako poskytnutí vyrovnání za závazky veřejné služby v posuzovaném období, a to přestože ustanovení koncese, která upravují dotčené služby, nebyla vyňata z povinnosti předchozího oznámení ani nesplňovala zásadní požadavky nařízení (EHS) č. 1191/69 nebo nařízení (ES) č. 1370/2007, jak bylo prokázáno výše. Možnost udělení takovéto koncese by tudíž umožňovala obcházet předpisy o státních podporách a podmínky stanovené normotvůrcem Unie, na jejichž základě příslušné orgány při ukládání ZVS či uzavírání smluv o nich poskytují příslušným provozovatelům vyrovnání za náklady vynaložené v souvislosti s plněním ZVS. Přiznání náhrady škody odpovídající součtu částek podpory, která měla být poskytnuta, by totiž představovalo nepřímé poskytnutí státní podpory považované za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem (28). Obdobně uvažoval Tribunál, který dospěl k závěru, že doložky o odškodnění za navrácení státní podpory představují státní podporu (29).

| (107) | V každém případě vzor koncesní smlouvy z roku 1972, na jehož základě měla společnost Buonotourist poskytovat dotčené dopravní služby, nestanovil úhradu žádného finančního vyrovnání. Společnost Buonotourist souhlasila, že bude své služby poskytovat za podmínek stanovených koncesí a na vlastní riziko. Tento závěr potvrzuje také článek 2 regionálního zákona č. 16/1983, který stanoví, že případné ztráty a schodky, které nebudou pokryty z veřejných prostředků, ponesou provozovatelé služeb. |
| --- | --- |

(107)

V každém případě vzor koncesní smlouvy z roku 1972, na jehož základě měla společnost Buonotourist poskytovat dotčené dopravní služby, nestanovil úhradu žádného finančního vyrovnání. Společnost Buonotourist souhlasila, že bude své služby poskytovat za podmínek stanovených koncesí a na vlastní riziko. Tento závěr potvrzuje také článek 2 regionálního zákona č. 16/1983, který stanoví, že případné ztráty a schodky, které nebudou pokryty z veřejných prostředků, ponesou provozovatelé služeb.

| (108) | Komise se proto nedomnívá, že by rozsudek nejvyššího správního soudu zakládal poskytnutí vyrovnání za škody, které společnost Buonotourist utrpěla v důsledku protiprávního jednání či jiného jednání přičitatelného vnitrostátním orgánům, spíše než přiznání protiprávní a neslučitelné státní podpory zakázané podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(108)

Komise se proto nedomnívá, že by rozsudek nejvyššího správního soudu zakládal poskytnutí vyrovnání za škody, které společnost Buonotourist utrpěla v důsledku protiprávního jednání či jiného jednání přičitatelného vnitrostátním orgánům, spíše než přiznání protiprávní a neslučitelné státní podpory zakázané podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (109) | Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že neoznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, která je neslučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(109)

Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že neoznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, která je neslučitelná s vnitřním trhem.

7.   NAVRÁCENÍ PODPORY

| (110) | V souladu se Smlouvou a s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie je Komise oprávněna rozhodnout, zda dotyčný stát má podporu zrušit nebo upravit (30), pokud zjistí, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Ustálená judikatura Soudního dvora rovněž stanoví, že v případě podpory, kterou Komise shledá neslučitelnou s vnitřním trhem, je cílem povinnosti zrušit podporu uložené členskému státu obnovit dřívější stav (31). Soudní dvůr Evropské unie v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo poté, co příjemce navrátí částky poskytnuté z titulu protiprávní podpory a ztratí tak na trhu výhodu nad svými konkurenty, čímž se obnoví stav, který existoval před vyplacením podpory (32). |
| --- | --- |

(110)

V souladu se Smlouvou a s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie je Komise oprávněna rozhodnout, zda dotyčný stát má podporu zrušit nebo upravit (30), pokud zjistí, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem. Ustálená judikatura Soudního dvora rovněž stanoví, že v případě podpory, kterou Komise shledá neslučitelnou s vnitřním trhem, je cílem povinnosti zrušit podporu uložené členskému státu obnovit dřívější stav (31). Soudní dvůr Evropské unie v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo poté, co příjemce navrátí částky poskytnuté z titulu protiprávní podpory a ztratí tak na trhu výhodu nad svými konkurenty, čímž se obnoví stav, který existoval před vyplacením podpory (32).

| (111) | Na základě uvedené judikatury článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (33) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“. |
| --- | --- |

(111)

Na základě uvedené judikatury článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (33) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.

| (112) | Itálie proto musí státní podporu, která je předmětem tohoto rozhodnutí, získat zpět v rozsahu, v jakém již byla společnosti Buonotourist vyplacena. Kromě toho musí Itálie k částce podpory připočítat úroky z prodlení vypočtené od data, kdy byla protiprávní podpora dána příjemci k dispozici (tj. ode dne 21. prosince 2012) do data jejího navrácení (34), a to v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (35). |
| --- | --- |

(112)

Itálie proto musí státní podporu, která je předmětem tohoto rozhodnutí, získat zpět v rozsahu, v jakém již byla společnosti Buonotourist vyplacena. Kromě toho musí Itálie k částce podpory připočítat úroky z prodlení vypočtené od data, kdy byla protiprávní podpora dána příjemci k dispozici (tj. ode dne 21. prosince 2012) do data jejího navrácení (34), a to v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (35).

| (113) | Komise proto |
| --- | --- |

(113)

Komise proto

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve výši 1 1 11  572 EUR, kterou Italská republika protiprávně poskytla společnosti Buonotourist v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, není slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

1.   Italská republika je povinna zajistit navrácení podpory uvedené v článku 1 příjemcem.

2.   Na částky, jež mají být navráceny, se uplatní úroky ode dne 21. prosince 2012 do dne jejich úplného navrácení.

3.   Úroky se vypočítají na základě složené úrokové sazby v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 a s nařízením Komise (ES) č. 271/2008 (36), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.

4.   Italská republika zruší všechny zbývající výplaty podpory uvedené v článku 1 s účinností ke dni přijetí tohoto rozhodnutí.

Článek 3

1.   Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitě a účinně.

2.   Italská republika zajistí provedení tohoto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 4

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Italská republika Komisi tyto informace:

| a) | celkovou částku (jistina a úroky), kterou je třeba od příjemce získat zpět; |
| --- | --- |

a)

celkovou částku (jistina a úroky), kterou je třeba od příjemce získat zpět;

| b) | podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

b)

podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí;

| c) | dokumentaci prokazující, že příjemci bylo uloženo navrácení podpory. |
| --- | --- |

c)

dokumentaci prokazující, že příjemci bylo uloženo navrácení podpory.

2.   Italská republika informuje Komisi o dosaženém pokroku u vnitrostátních opatření přijatých k provádění tohoto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory zmíněné v článku 1. Na vyžádání Komise Italská republika neprodleně předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí. Poskytne rovněž podrobné informace o výši podpory a úroků, které již byly od příjemce získány zpět.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 19. ledna 2015.

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

Členka Komise

---

(1)  Rozhodnutí Komise ze dne 20. února 2014 o státní podpoře SA.35843 (2012/NN) – Itálie – Vyrovnávací platba za závazek veřejné služby pro společnost Buonotourist (Úř. věst. C 156 ze dne 23.5.2014, s. 51).

1

(2)  Komise připomíná, že podle článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83 ze dne 27.3.1999, s. 1), pravomoci Komise ve věci navrácení podpory podléhají promlčecí lhůtě 10 let, která počíná dnem, kdy je protiprávní podpora udělena příjemci buď jako jednotlivá podpora, nebo v rámci režimu podpory. Jakékoli opatření přijaté Komisí nebo členským státem jednajícím na žádost Komise, týkající se protiprávní podpory, přerušuje běh promlčecí lhůty.

2

(3)  Nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 ze dne 26. června 1969, o postupu členských států ohledně závazků vyplývajících z pojmu veřejné služby v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (Úř. věst. L 156, 28.6.1969, s. 1).

3

(4)  Čl. 4 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1191/69 stanoví: „Je na dopravních podnicích, aby požádaly příslušné orgány členských států o úplné nebo částečné zrušení závazku veřejné služby, pokud tento závazek zahrnuje hospodářské nevýhody.“ Čl. 6 odst. 3 stanoví: „Příslušné orgány členských států rozhodnou do jednoho roku od podání žádosti, pokud jde o závazky provozu nebo přepravy, a do šesti měsíců, pokud jde o tarifní závazky. Právo na vyrovnání vzniká dnem rozhodnutí příslušného orgánu [...]“.

4

(5)  Tato částka proto nahradila původní návrh na náhradu společnosti Buonotourist ve výši 5 5 67  582,57 EUR.

5

(6)  Regionální zákon č. 16 ze dne 25. ledna 1983 o zásazích Regionu ve věci služeb místní veřejné přepravy cestujících (Legge Regionale n. 16/1983: Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori) je k dispozici na adrese: http://jtest.ittig.cnr.it:8080/cocoon/regioneCampania/xhtml?css=4&doc=/db/nir/RegioneCampania/1983/urn_nir_regione.campania_legge_1983-01-25n16&datafine=19830205

6

Regionální zákon č. 16 ze dne 25. ledna 1983 o zásazích Regionu ve věci služeb místní veřejné přepravy cestujících (Legge Regionale n. 16/1983: Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori)

:

(7)  Místo rozdílu mezi součinem předpokládaného počtu jednotek dopravy a buď nejpříznivější současnou sazbou, kterou by mohl uživatel žádat, pokud by daný závazek neexistoval, nebo pokud taková sazba neexistuje, sazbou, kterou by podnik použil, kdyby fungoval na obchodním základě s ohledem na náklady na dotčenou službu a na situaci na trhu.

7

(8)  Místo součinu skutečného počtu jednotek dopravy a sazby stanovené pro dané období.

8

(9)  Místo nákladů, které by podnik vynaložil při použití nejpříznivější sazby nebo sazby, kterou by podnik použil, kdyby fungoval na obchodním základě.

9

(10)  Místo nákladů skutečně vynaložených při použití závazné sazby.

10

(11)  Věc C-280/00, Altmark Trans v. Regierungspräsidium Magdeburg, Sb. rozh. 2003, EU:C:2003:415.

11

Altmark Trans v. Regierungspräsidium Magdeburg

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1).

12

(13)  Formuláře E jsou dokumenty, které vycházejí z podnikového účetnictví a obsahují údaje nezbytné pro každoroční výpočet veřejného příspěvku.

13

Formuláře E

(14)  Věc C-527/12, Komise v. Spolková republika Německo, EU:C:2014:2193, bod 56 a citovaná judikatura. Srov. též věc C-119/05 Lucchini EU:C:2007:434, bod 59, uvedený v 94. bodě odůvodnění.

14

Komise v. Spolková republika Německo

Lucchini

(15)  Věc C-280/00, Altmark Trans v. Regierungspräsidium Magdeburg, Sb. rozh. 2003, EU:C:2003:415, body 87 a 88.

15

Altmark Trans v. Regierungspräsidium Magdeburg

(16)  Věc C-172/03, Heiser, EU:C:2005:130, bod 55.

16

Heiser

(17)  Věc T-157/01, Danske Busvognmænd, Sb. rozh. 2004, EU:T:2004:76, body 77 až 79.

17

Danske Busvognmænd

(18)  Věc C-504/07, Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) a další v. Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) a Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP) (Sb. rozh. 2009, EU:C:2009:290).

18

Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) a další v. Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) a Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP)

(19)  Věc 156/77, Komise v. Belgie (Sb. rozh. 1978, EU:C:1978:180, bod 10).

19

Komise v. Belgie

(20)  Nařízení Rady (EHS) č. 1107/70 ze dne 4. června 1970 o poskytování podpor dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (Úř. věst. L 130, 15.6.1970, s. 1).

20

(21)  Komise v této souvislosti odkazuje na argumentaci 307. až 313. bodu odůvodnění rozhodnutí 2011/3EU ze dne 24. února 2010 o smlouvách o veřejných službách mezi dánským ministerstvem dopravy a Danske Statsbaner (státní podpora C 41/08 (ex NN 35/08)) (Úř. věst. L 7, 11.1.2011, s. 1). Toto rozhodnutí bylo zrušeno dosud nezveřejněným rozsudkem Tribunálu ve věci T-92/11, Jørgen Andersen v. Evropská komise [2013], rozsudek je momentálně napaden u Soudního dvora jako věc C-303/13 P. Výsledek odvolání není pro výsledky předmětného případu podstatný, neboť Tribunál v napadeném rozsudku potvrdil, že právní úprava, jež má být použita, je dána dnem, kdy nastaly účinky poskytnuté podpory. V tomto případě byla podpora vyplacena dne 21. prosince 2012, měla by se proto použít pravidla, zásady a kritéria posuzování slučitelnosti státní podpory platné v okamžiku, kdy Komise své rozhodnutí přijme (srov. bod 39 rozsudku).

21

Jørgen Andersen v. Evropská komise

(22)  Věc C-334/07 P, Komise v. Freistaat Sachsen (Sb. rozh. 2008, EU:C:2008:709, body 50 až 53); věc T-3/09, Itálie v. Komise (Sb. rozh. 2011, EU:T:2011:27, bod 60).

22

Komise v. Freistaat Sachsen

Itálie v. Komise

(23)  Například protiprávní jednání nebo bezdůvodné obohacení.

23

(24)  Spojené věci 106 až 120/87, Asteris AE v. Řecká republika a EHS, EU:C:1988:457.

24

Asteris AE v. Řecká republika a EHS

(25)  Srov. rozhodnutí Komise ze dne 16. června 2004 ve věci podpory pro společnost Akzo Nobel za účelem minimalizace přepravy chlóru (podpora č. 304/2003), stručné sdělení v Úř. věst. C 81, 2.4.2005, s. 4. viz rovněž rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2006 ve věci Bedrijfsverplaatsing van autodemontagebedrijf Steenbergen (podpora č. N 575/2005), stručné sdělení v Úř. věst. C 80, 13.4.2007, s. 1.

25

(26)  Věc C-119/05, Lucchini EU:C:2007:434, bod 59.

26

Lucchini

(27)  Tamtéž bod 61.

27

(28)  Stanovisko ze dne 28. dubna 2005 ve spojených věcech C-346/03 a C-529/03, Atzeni, EU:C:2005:256, bod 198.

28

Atzeni

(29)  Věc T-384/08, Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou v. Komise, EU:T:2011:650, a věc T-565/08, Corsica Ferries v. Komise EU:T:2012:415, body 23, 114 a 120 až 131. Viz také analogicky věc C-111/10 Komise v. Rada, EU:C:2013:785, bod 44.

29

Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou v. Komise

Corsica Ferries v. Komise

Komise v. Rada

(30)  Věc C-70/72, Komise v. Německo (Sb. rozh. 1973, s. 813, bod 13).

30

Komise v. Německo

(31)  Spojené věci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španělsko v. Komise (Sb. rozh. 1994, s. I-04103, bod 75).

31

Španělsko v. Komise

(32)  Věc C-75/97, Belgie v. Komise (Sb. rozh. 1999, s. I-3671, body 64 a 65).

32

Belgie v. Komise

(33)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

33

(34)  Viz čl. 14 odst. 2 nařízení (EHS) č. 659/99.

34

(35)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

35

(36)  Nařízení Komise (ES) č. 271/2008 ze dne 30. ledna 2008 , kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 82, 25.3.2008, s. 1).

36

---