# Úřední věstník C 172/2015

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 172 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5827. května 2015 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 172

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5827. května 2015

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropská komise |
| 2015/C 172/01 | Stanovisko Komise ze dne 22. května 2015 ke změněnému plánu na ukládání radioaktivních odpadů vzniklých na pracovišti pro nakládání s radioaktivními odpady lokality CIRES ve Francii | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropská komise

2015/C 172/01

Stanovisko Komise ze dne 22. května 2015 ke změněnému plánu na ukládání radioaktivních odpadů vzniklých na pracovišti pro nakládání s radioaktivními odpady lokality CIRES ve Francii

1

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2015/C 172/02 | Závěry Rady o posílení meziodvětvové spolupráce v rámci politiky v oblasti mládeže za účelem účinného řešení sociálních a ekonomických výzev, jimž čelí mladí lidé | 3 |
| 2015/C 172/03 | Závěry Rady o maximálním využití potenciálu sportu na základní úrovni pro rozvoj průřezových dovedností, zejména u mladých lidí | 8 |
| 2015/C 172/04 | Závěry Rady o kulturních a kreativních přesazích v zájmu stimulace inovací, hospodářské udržitelnosti a sociálního začlenění | 13 |
| 2015/C 172/05 | Závěry Rady o úloze předškolního a základního vzdělávání při podpoře kreativity, inovativnosti a digitálních kompetencí | 17 |
| 2015/C 172/06 | Oznámení určené osobám a subjektům, na něž se vztahují omezující opatření stanovená v rozhodnutí Rady 2011/137/SZBP a nařízení Rady (EU) č. 204/2011 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Libyi | 22 |
| | Evropská komise |
| 2015/C 172/07 | Směnné kurzy vůči euru | 23 |
| 2015/C 172/08 | Směnné kurzy vůči euru | 24 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2015/C 172/02

Závěry Rady o posílení meziodvětvové spolupráce v rámci politiky v oblasti mládeže za účelem účinného řešení sociálních a ekonomických výzev, jimž čelí mladí lidé

3

2015/C 172/03

Závěry Rady o maximálním využití potenciálu sportu na základní úrovni pro rozvoj průřezových dovedností, zejména u mladých lidí

8

2015/C 172/04

Závěry Rady o kulturních a kreativních přesazích v zájmu stimulace inovací, hospodářské udržitelnosti a sociálního začlenění

13

2015/C 172/05

Závěry Rady o úloze předškolního a základního vzdělávání při podpoře kreativity, inovativnosti a digitálních kompetencí

17

2015/C 172/06

Oznámení určené osobám a subjektům, na něž se vztahují omezující opatření stanovená v rozhodnutí Rady 2011/137/SZBP a nařízení Rady (EU) č. 204/2011 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Libyi

22

Evropská komise

2015/C 172/07

Směnné kurzy vůči euru

23

2015/C 172/08

Směnné kurzy vůči euru

24

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropská komise

| 27.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 172/1

---

STANOVISKO KOMISE

ze dne 22. května 2015

ke změněnému plánu na ukládání radioaktivních odpadů vzniklých na pracovišti pro nakládání s radioaktivními odpady lokality CIRES ve Francii

(Pouze francouzské znění je závazné)

(2015/C 172/01)

Níže uvedené posouzení bylo vypracováno podle ustanovení Smlouvy o Euratomu, aniž jsou dotčena jakákoli další posouzení, která mají být provedena podle Smlouvy o fungování Evropské unie, a povinnosti vyplývající z této smlouvy a ze sekundárního práva (1).

Dne 16. prosince 2014 obdržela Evropská komise od francouzské vlády podle článku 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje, které se týkají plánu na ukládání radioaktivního odpadu vzniklého na pracovišti pro nakládání s radioaktivními odpady lokality CIRES.

Na základě těchto údajů a po konzultaci se skupinou odborníků vypracovala Komise toto stanovisko:

| 1. | Vzdálenost úložiště od hranice s nejbližším členským státem, v tomto případě s Belgií, je 138 km. |
| --- | --- |

1.

Vzdálenost úložiště od hranice s nejbližším členským státem, v tomto případě s Belgií, je 138 km.

| 2. | Změněný plán spočívá ve zvýšení operační kapacity zařízení, která vyžaduje vyšší regulační limity přípustných hodnot pro vypouštění vzduchem přenášených radioaktivních látek. |
| --- | --- |

2.

Změněný plán spočívá ve zvýšení operační kapacity zařízení, která vyžaduje vyšší regulační limity přípustných hodnot pro vypouštění vzduchem přenášených radioaktivních látek.

| 3. | Za běžných provozních podmínek by změněný plán neměl způsobit expozici obyvatelstva v jiném členském státě, která by byla významná ze zdravotního hlediska, pokud jde o limity ozáření stanovené v nových základních bezpečnostních standardech (směrnice 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

3.

Za běžných provozních podmínek by změněný plán neměl způsobit expozici obyvatelstva v jiném členském státě, která by byla významná ze zdravotního hlediska, pokud jde o limity ozáření stanovené v nových základních bezpečnostních standardech (směrnice 2013/59/Euratom).

| 4. | Není pravděpodobné, že by případné neplánované uvolnění radioaktivních výpustí, ke kterému může dojít v důsledku havárie typu a rozsahu uvedeného ve změněném plánu, ohrozilo obyvatelstvo v jiném členském státě dávkami radioaktivity, které by byly ze zdravotního hlediska významné, pokud jde o referenční úrovně stanovené v nových základních bezpečnostních standardech (směrnice 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

4.

Není pravděpodobné, že by případné neplánované uvolnění radioaktivních výpustí, ke kterému může dojít v důsledku havárie typu a rozsahu uvedeného ve změněném plánu, ohrozilo obyvatelstvo v jiném členském státě dávkami radioaktivity, které by byly ze zdravotního hlediska významné, pokud jde o referenční úrovně stanovené v nových základních bezpečnostních standardech (směrnice 2013/59/Euratom).

Komise tedy zastává stanovisko, že provedení změněného plánu na ukládání radioaktivního odpadu v jakékoli podobě, který vznikne na pracovišti pro nakládání s radioaktivními odpady lokality CIRES ve Francii, by za běžných provozních podmínek ani v případě havárií typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích nemělo vést k radioaktivnímu zamoření vody, půdy nebo vzdušného prostoru jiného členského státu, které by bylo ze zdravotního hlediska významné, pokud jde o ustanovení uvedená v nových základních bezpečnostních standardech (směrnice 2013/59/Euratom).

V Bruselu dne 22. května 2015.

Za Komisi

Miguel ARIAS CAÑETE

člen Komise

---

(1)  Podle Smlouvy o fungování Evropské unie je například třeba dále posoudit hlediska životního prostředí. Komise by ráda upozornila například na ustanovení směrnice 2011/92/EU o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí, směrnice 2001/42/ES o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí, jakož i směrnice 92/43/EHS o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin a směrnice 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky.

1

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 27.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 172/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 172/3

---

Závěry Rady o posílení meziodvětvové spolupráce v rámci politiky v oblasti mládeže za účelem účinného řešení sociálních a ekonomických výzev, jimž čelí mladí lidé

(2015/C 172/02)

RADA EVROPSKÉ UNIE

PŘIPOMÍNAJÍC POLITICKÉ SOUVISLOSTI TÉTO OTÁZKY UVEDENÉ V PŘÍLOZE, A ZEJMÉNA TYTO SKUTEČNOSTI:

| 1. | Celkové cíle strategie Evropa 2020 a příslušné cíle členských států, pokud jde o zvýšení zaměstnanosti mládeže, snížení míry předčasného ukončování školní docházky a zvýšení účasti na terciárním vzdělávání, mají zvláštní význam pro mládež a jejich socioekonomickou situaci. |
| --- | --- |

1.

Celkové cíle strategie Evropa 2020 a příslušné cíle členských států, pokud jde o zvýšení zaměstnanosti mládeže, snížení míry předčasného ukončování školní docházky a zvýšení účasti na terciárním vzdělávání, mají zvláštní význam pro mládež a jejich socioekonomickou situaci.

| 2. | Obnovený rámec evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010–2018) (1) zdůrazňuje, že je zapotřebí iniciativ umožňujících meziodvětvový přístup zajišťující náležité zohlednění otázek mládeže při formulování, provádění a hodnocení politik a opatření v jiných oblastech politik, jež mají významný dopad na život mladých lidí. |
| --- | --- |

2.

Obnovený rámec evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010–2018) (1) zdůrazňuje, že je zapotřebí iniciativ umožňujících meziodvětvový přístup zajišťující náležité zohlednění otázek mládeže při formulování, provádění a hodnocení politik a opatření v jiných oblastech politik, jež mají významný dopad na život mladých lidí.

| 3. | Jednou ze tří hlavních priorit stanovených ve stávajícím pracovním plánu EU v oblasti mládeže na období let 2014–2015 (2) je posílit meziodvětvovou spolupráci v rámci strategií EU. |
| --- | --- |

3.

Jednou ze tří hlavních priorit stanovených ve stávajícím pracovním plánu EU v oblasti mládeže na období let 2014–2015 (2) je posílit meziodvětvovou spolupráci v rámci strategií EU.

| 4. | V závěrech Rady o maximálním využití potenciálu politiky v oblasti mládeže při dosahování cílů strategie Evropa 2020 (3) bylo zdůrazněno, že meziodvětvová a interinstitucionální koordinace je nesmírně důležitá pro provádění účinné politiky v oblasti mládeže a pro plnění cílů strategie Evropa 2020 týkajících se mladých lidí. |
| --- | --- |

4.

V závěrech Rady o maximálním využití potenciálu politiky v oblasti mládeže při dosahování cílů strategie Evropa 2020 (3) bylo zdůrazněno, že meziodvětvová a interinstitucionální koordinace je nesmírně důležitá pro provádění účinné politiky v oblasti mládeže a pro plnění cílů strategie Evropa 2020 týkajících se mladých lidí.

VĚDOMA SI TOHO, ŽE:

| 5. | Mladí lidé v Evropské unii čelí v současné době i nadále sociálním a ekonomickým výzvám – včetně vysoké míry nezaměstnanosti mladých lidí (4) a souvisejících sociálních důsledků –, které je nutné účinně řešit prostřednictvím meziodvětvové politiky. |
| --- | --- |

5.

Mladí lidé v Evropské unii čelí v současné době i nadále sociálním a ekonomickým výzvám – včetně vysoké míry nezaměstnanosti mladých lidí (4) a souvisejících sociálních důsledků –, které je nutné účinně řešit prostřednictvím meziodvětvové politiky.

DOMNÍVÁ SE, ŽE:

| 6. | Důrazná, jasná, řádně vymezená a koordinovaná politika v oblasti mládeže má značný potenciál přinést meziodvětvové spolupráci v rámci této politiky přidanou hodnotu. To pak může mít pozitivní důsledky pro mladé lidi, jimž přinese součinnost vyplývající z této spolupráce užitek. |
| --- | --- |

6.

Důrazná, jasná, řádně vymezená a koordinovaná politika v oblasti mládeže má značný potenciál přinést meziodvětvové spolupráci v rámci této politiky přidanou hodnotu. To pak může mít pozitivní důsledky pro mladé lidi, jimž přinese součinnost vyplývající z této spolupráce užitek.

| 7. | Odvětví mládeže může tyto otázky řešit způsobem, jímž je jiná odvětví řešit nemohou. Může poskytnout fakta a znalosti, pokud jde o různé záležitosti mající dopad na mladé lidi, zajistit informovanost většího počtu mladých lidí, včetně těch, kteří mají méně příležitostí, jakož i pružný, nestigmatizující, celostní a inovativní přístup, vstřícný k mladým lidem, jehož cílem je řešit potřeby mladých lidí. |
| --- | --- |

7.

Odvětví mládeže může tyto otázky řešit způsobem, jímž je jiná odvětví řešit nemohou. Může poskytnout fakta a znalosti, pokud jde o různé záležitosti mající dopad na mladé lidi, zajistit informovanost většího počtu mladých lidí, včetně těch, kteří mají méně příležitostí, jakož i pružný, nestigmatizující, celostní a inovativní přístup, vstřícný k mladým lidem, jehož cílem je řešit potřeby mladých lidí.

POUKAZUJE NA TO, ŽE:

| 8. | V zájmu posílení meziodvětvové spolupráce na všech úrovních je třeba vypracovat systémové přístupy a zároveň je velmi důležité se zaměřit na řešení konkrétních a naléhavých sociálních a ekonomických výzev, jimž v současné době čelí mladí lidé. |
| --- | --- |

8.

V zájmu posílení meziodvětvové spolupráce na všech úrovních je třeba vypracovat systémové přístupy a zároveň je velmi důležité se zaměřit na řešení konkrétních a naléhavých sociálních a ekonomických výzev, jimž v současné době čelí mladí lidé.

| 9. | Význam meziodvětvového přístupu k politice v oblasti mládeže nespočívá jen v tom, že nabízí účinnější řešení sociálních a ekonomických výzev, ale i v zajištění politických opatření, jejichž cílem je uspokojit potřeby všech mladých lidí. |
| --- | --- |

9.

Význam meziodvětvového přístupu k politice v oblasti mládeže nespočívá jen v tom, že nabízí účinnější řešení sociálních a ekonomických výzev, ale i v zajištění politických opatření, jejichž cílem je uspokojit potřeby všech mladých lidí.

| 10. | V zájmu co největšího posílení úlohy odvětví mládeže v rámci spolupráce s dalšími odvětvími by měla být široce prezentována a uznána jeho hodnota a přínos. |
| --- | --- |

10.

V zájmu co největšího posílení úlohy odvětví mládeže v rámci spolupráce s dalšími odvětvími by měla být široce prezentována a uznána jeho hodnota a přínos.

S NÁLEŽITÝM OHLEDEM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY URČUJE TYTO PRIORITY S CÍLEM POSÍLIT MEZIODVĚTVOVOU POLITIKU V OBLASTI MLÁDEŽE ZA ÚČELEM ŘEŠENÍ SOCIÁLNÍCH A EKONOMICKÝCH VÝZEV, JIMŽ ČELÍ MLADÍ LIDÉ:

| I. | Vypracovat, uplatňovat a hodnotit systémový přístup k meziodvětvové politice v oblasti mládeže |
| --- | --- |

I.

ČLENSKÉ STÁTY SE VYZÝVAJÍ, ABY:

| 11. | Posílily institucionální spolupráci, včetně lepší komunikace a lepšího sdílení informací na vnitrostátní, regionální a místní úrovni s cílem zajistit řádné zohlednění otázek mládeže při formulování, provádění a hodnocení politik v jiných oblastech politiky, jako je vzdělávání a odborná příprava, zaměstnanost, zdraví a dobré životní podmínky, sociální politika, územní plánování, sport a kultura, které mají dopad na sociální a ekonomickou situaci mladých lidí. |
| --- | --- |

11.

Posílily institucionální spolupráci, včetně lepší komunikace a lepšího sdílení informací na vnitrostátní, regionální a místní úrovni s cílem zajistit řádné zohlednění otázek mládeže při formulování, provádění a hodnocení politik v jiných oblastech politiky, jako je vzdělávání a odborná příprava, zaměstnanost, zdraví a dobré životní podmínky, sociální politika, územní plánování, sport a kultura, které mají dopad na sociální a ekonomickou situaci mladých lidí.

| 12. | Při vytváření politiky v oblasti mládeže na místní, regionální i vnitrostátní úrovni zapojily všechna relevantní odvětví ve správních strukturách na horizontální i vertikální úrovni. |
| --- | --- |

12.

Při vytváření politiky v oblasti mládeže na místní, regionální i vnitrostátní úrovni zapojily všechna relevantní odvětví ve správních strukturách na horizontální i vertikální úrovni.

| 13. | Zvážily uplatnění zastřešujících strategií v oblasti mládeže propojujících příslušná politická opatření, která řeší otázky, jimž čelí mladí lidé, a v rámci tohoto procesu případně konzultovaly a zapojily mladé lidi a mládežnické organizace. |
| --- | --- |

13.

Zvážily uplatnění zastřešujících strategií v oblasti mládeže propojujících příslušná politická opatření, která řeší otázky, jimž čelí mladí lidé, a v rámci tohoto procesu případně konzultovaly a zapojily mladé lidi a mládežnické organizace.

| 14. | Využívaly stávající mechanismy monitorování situace mladých lidí nebo zvážily zřízení nových takových mechanismů a usilovaly o politiky založené na faktech a znalostech, které do rozvoje politik napříč různými oblastmi, mimo jiné i při navrhování konkrétních politických opatření, začleňují údaje a výsledky výzkumu. |
| --- | --- |

14.

Využívaly stávající mechanismy monitorování situace mladých lidí nebo zvážily zřízení nových takových mechanismů a usilovaly o politiky založené na faktech a znalostech, které do rozvoje politik napříč různými oblastmi, mimo jiné i při navrhování konkrétních politických opatření, začleňují údaje a výsledky výzkumu.

KOMISE SE VYZÝVÁ, ABY:

| 15. | Pravidelně informovala Radu a její přípravné orgány o klíčových politických dokumentech a iniciativách na úrovni EU, které mají dopad na sociální a ekonomickou situaci mladých lidí. |
| --- | --- |

15.

Pravidelně informovala Radu a její přípravné orgány o klíčových politických dokumentech a iniciativách na úrovni EU, které mají dopad na sociální a ekonomickou situaci mladých lidí.

| 16. | Zvážila, jak při řešení výzev, jimž čelí mladí lidé, a při vypracovávání konkrétních meziodvětvových opatření účinně uplatňovat nový koordinovaný přístup Komise založený na politice klastrů. |
| --- | --- |

16.

Zvážila, jak při řešení výzev, jimž čelí mladí lidé, a při vypracovávání konkrétních meziodvětvových opatření účinně uplatňovat nový koordinovaný přístup Komise založený na politice klastrů.

| 17. | Prostřednictvím zprávy o mládeži v EU nebo jiných příslušných nástrojů posoudila, jak jsou otázky mládeže zohledňovány v jiných oblastech politik, jež mají významný dopad na život mladých lidí. |
| --- | --- |

17.

Prostřednictvím zprávy o mládeži v EU nebo jiných příslušných nástrojů posoudila, jak jsou otázky mládeže zohledňovány v jiných oblastech politik, jež mají významný dopad na život mladých lidí.

| 18. | Dále přispěla k rozvoji fakticky podložené politiky tím, že bude vypracovávat výzkumné projekty ve spolupráci s dalšími příslušnými odvětvími politik. |
| --- | --- |

18.

Dále přispěla k rozvoji fakticky podložené politiky tím, že bude vypracovávat výzkumné projekty ve spolupráci s dalšími příslušnými odvětvími politik.

ČLENSKÉ STÁTY A KOMISE SE VYZÝVAJÍ, ABY:

| 19. | V budoucí politice EU pro oblast mládeže, včetně případného budoucího pracovního plánu EU v oblasti mládeže, počítaly s meziodvětvovým přístupem jakožto s jednou ze zásad provádění a v rámci pro spolupráci v oblasti mládeže po roce 2018 stanovily konkrétní meziodvětvová opatření. |
| --- | --- |

19.

V budoucí politice EU pro oblast mládeže, včetně případného budoucího pracovního plánu EU v oblasti mládeže, počítaly s meziodvětvovým přístupem jakožto s jednou ze zásad provádění a v rámci pro spolupráci v oblasti mládeže po roce 2018 stanovily konkrétní meziodvětvová opatření.

| 20. | Posílily meziodvětvovou spolupráci prostřednictvím plného využití příležitostí, jež skýtá program Erasmus+, včetně těch, které jsou učeny na podporu reformy politiky. |
| --- | --- |

20.

Posílily meziodvětvovou spolupráci prostřednictvím plného využití příležitostí, jež skýtá program Erasmus+, včetně těch, které jsou učeny na podporu reformy politiky.

| 21. | Shromažďovaly, mimo jiné v rámci odborných skupin zřízených pracovním plánem EU v oblasti mládeže, údaje o tom, jak může meziodvětvová spolupráce v rámci politiky v oblasti mládeže přinášet pozitivní důsledky a efekt přelévání pro další oblasti společnosti, které mají prospěch ze synergických účinků posílené spolupráce. |
| --- | --- |

21.

Shromažďovaly, mimo jiné v rámci odborných skupin zřízených pracovním plánem EU v oblasti mládeže, údaje o tom, jak může meziodvětvová spolupráce v rámci politiky v oblasti mládeže přinášet pozitivní důsledky a efekt přelévání pro další oblasti společnosti, které mají prospěch ze synergických účinků posílené spolupráce.

| 22. | Při vypracovávání zprávy o mládeži v EU podpořily spolupráci s dalšími odvětvími politiky a zohlednily její zjištění rovněž při monitorování strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

22.

Při vypracovávání zprávy o mládeži v EU podpořily spolupráci s dalšími odvětvími politiky a zohlednily její zjištění rovněž při monitorování strategie Evropa 2020.

| II. | Uplatňovaly individuálně uzpůsobené meziodvětvové přístupy k projektům, iniciativám a programům, které řeší sociální a ekonomické výzvy, jimž čelí mladí lidé |
| --- | --- |

II.

ČLENSKÉ STÁTY SE VYZÝVAJÍ, ABY:

| 23. | Napříč odvětvími posílily přístupy založené na partnerství, pokud jde o provádění záruk pro mladé lidi a dalších opatření, jakož i výměnu osvědčených postupů, zejména co se týče osvěty zaměřené na mladé lidi. |
| --- | --- |

23.

Napříč odvětvími posílily přístupy založené na partnerství, pokud jde o provádění záruk pro mladé lidi a dalších opatření, jakož i výměnu osvědčených postupů, zejména co se týče osvěty zaměřené na mladé lidi.

| 24. | Usilovaly o vhodnou podporu pro dlouhodobý rozvoj a provádění činností, které jsou v současné době financovány v rámci záruk pro mladé lidi a do nichž je zapojeno odvětví mládeže. |
| --- | --- |

24.

Usilovaly o vhodnou podporu pro dlouhodobý rozvoj a provádění činností, které jsou v současné době financovány v rámci záruk pro mladé lidi a do nichž je zapojeno odvětví mládeže.

| 25. | Posílily cílenou spolupráci mezi institucemi poskytujícími formální vzdělávání a poskytovateli neformálního učení za účelem řešení problému předčasného ukončování školní docházky a posilování uceleného rozvoje kompetencí, a to i prostřednictvím uplatňování flexibilních přístupů vstřícných k mladým lidem. |
| --- | --- |

25.

Posílily cílenou spolupráci mezi institucemi poskytujícími formální vzdělávání a poskytovateli neformálního učení za účelem řešení problému předčasného ukončování školní docházky a posilování uceleného rozvoje kompetencí, a to i prostřednictvím uplatňování flexibilních přístupů vstřícných k mladým lidem.

| 26. | Prosazovaly spolupráci mezi oblastí práce s mládeží a sociálních služeb s cílem společně řešit otázku sociálního začlenění mladých lidí a v případě potřeby zajistit včasnou reakci. |
| --- | --- |

26.

Prosazovaly spolupráci mezi oblastí práce s mládeží a sociálních služeb s cílem společně řešit otázku sociálního začlenění mladých lidí a v případě potřeby zajistit včasnou reakci.

| 27. | Při plánování a provádění iniciativ zaměřených na rozvoj kompetencí mladých lidí zapojily svět práce. |
| --- | --- |

27.

Při plánování a provádění iniciativ zaměřených na rozvoj kompetencí mladých lidí zapojily svět práce.

| 28. | Ve spolupráci s místními orgány, pracovníky s mládeží a dalšími odborníky pracujícími s mladými lidmi případně posílily veškeré služby zaměřené na mladé lidi. |
| --- | --- |

28.

Ve spolupráci s místními orgány, pracovníky s mládeží a dalšími odborníky pracujícími s mladými lidmi případně posílily veškeré služby zaměřené na mladé lidi.

KOMISE SE VYZÝVÁ, ABY:

| 29. | Usnadnila vytváření sítí a výměnu osvědčených postupů na evropské úrovni mezi tvůrci politik v oblasti mládeže a nevládními organizacemi zapojenými do provádění záruk pro mladé lidi. |
| --- | --- |

29.

Usnadnila vytváření sítí a výměnu osvědčených postupů na evropské úrovni mezi tvůrci politik v oblasti mládeže a nevládními organizacemi zapojenými do provádění záruk pro mladé lidi.

| 30. | Posílila vnitřní koordinaci mezi příslušnými útvary Komise, pokud jde o rozvoj iniciativ souvisejících s mladými lidmi a projednávání otázek mládeže na úrovni EU. |
| --- | --- |

30.

Posílila vnitřní koordinaci mezi příslušnými útvary Komise, pokud jde o rozvoj iniciativ souvisejících s mladými lidmi a projednávání otázek mládeže na úrovni EU.

ČLENSKÉ STÁTY A KOMISE SE VYZÝVAJÍ, ABY:

| 31. | Za účelem účinného řešení sociálních a ekonomických výzev, jimž čelí mladí lidé, prostřednictvím konkrétních meziodvětvových projektů zvážily využívání možností financování, které skýtají evropské strukturální fondy a program Erasmus+. |
| --- | --- |

31.

Za účelem účinného řešení sociálních a ekonomických výzev, jimž čelí mladí lidé, prostřednictvím konkrétních meziodvětvových projektů zvážily využívání možností financování, které skýtají evropské strukturální fondy a program Erasmus+.

| 32. | Výše uvedené otázky řešily v rámci nadcházejícího vzájemného učení mezi členskými státy zaměřeného na posílení meziodvětvové politiky v oblasti mládeže na vnitrostátní úrovni, které je pořádáno v rámci pracovního plánu EU v oblasti mládeže. |
| --- | --- |

32.

Výše uvedené otázky řešily v rámci nadcházejícího vzájemného učení mezi členskými státy zaměřeného na posílení meziodvětvové politiky v oblasti mládeže na vnitrostátní úrovni, které je pořádáno v rámci pracovního plánu EU v oblasti mládeže.

| 33. | Případně přizvala zúčastněné strany zastupující další odvětví k účasti na událostech, jako jsou Evropský týden mládeže a konference EU zaměřené na mládež, a usnadnila zpětnou vazbu a diskuzi mezi odvětvími. |
| --- | --- |

33.

Případně přizvala zúčastněné strany zastupující další odvětví k účasti na událostech, jako jsou Evropský týden mládeže a konference EU zaměřené na mládež, a usnadnila zpětnou vazbu a diskuzi mezi odvětvími.

| III. | Více zviditelnily hodnotu práce s mládeží a ostatní nástroje politiky v oblasti mládeže a jejich doplňkovou úlohu při účinném řešení výzev, jimž čelí mladí lidé |
| --- | --- |

III.

ČLENSKÉ STÁTY A KOMISE SE VYZÝVAJÍ, ABY:

| 34. | Zapojovaly mladé lidi do klíčových politických rozhodnutí, jež se jich týkají, při využití stávajících nebo nových způsobů účasti mladých lidí, včetně procesu strukturovaného dialogu. |
| --- | --- |

34.

Zapojovaly mladé lidi do klíčových politických rozhodnutí, jež se jich týkají, při využití stávajících nebo nových způsobů účasti mladých lidí, včetně procesu strukturovaného dialogu.

| 35. | Dále prosazovaly uznávání práce s mládeží, neformálního učení a konkrétních nástrojů, jako je Pas mládeže, v dalších odvětvích, jako je zaměstnanost, vzdělávání, odborná příprava a kultura a mezi dalšími příslušnými zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

35.

Dále prosazovaly uznávání práce s mládeží, neformálního učení a konkrétních nástrojů, jako je Pas mládeže, v dalších odvětvích, jako je zaměstnanost, vzdělávání, odborná příprava a kultura a mezi dalšími příslušnými zúčastněnými stranami.

| 36. | Dále prosazovaly uznávání práce s mládeží a uznávání neformálního a informálního učení tak, že prozkoumají možnosti uplatňování certifikátu Pas mládeže (Youthpass) mimo program Erasmus+ a jeho případného využívání jako vnitrostátního nástroje v oblasti uznávání. |
| --- | --- |

36.

Dále prosazovaly uznávání práce s mládeží a uznávání neformálního a informálního učení tak, že prozkoumají možnosti uplatňování certifikátu Pas mládeže (Youthpass) mimo program Erasmus+ a jeho případného využívání jako vnitrostátního nástroje v oblasti uznávání.

| 37. | Výsledky odborné i dobrovolné práce s mládeží propagovaly v dalších odvětvích a pravidelně je o nich informovaly. |
| --- | --- |

37.

Výsledky odborné i dobrovolné práce s mládeží propagovaly v dalších odvětvích a pravidelně je o nich informovaly.

| 38. | Rozvíjely iniciativy, jejichž cílem je, aby bylo dobrovolnictví obecně známo, chápáno, využíváno a uznáváno jako neformální proces učení. |
| --- | --- |

38.

Rozvíjely iniciativy, jejichž cílem je, aby bylo dobrovolnictví obecně známo, chápáno, využíváno a uznáváno jako neformální proces učení.

| 39. | Podporovaly a prosazovaly provádění iniciativ založených na spolupráci mezi oblastmi formálního vzdělávání a neformálního učení, které mají potenciál dosáhnout maximálních výsledků učení. |
| --- | --- |

39.

Podporovaly a prosazovaly provádění iniciativ založených na spolupráci mezi oblastmi formálního vzdělávání a neformálního učení, které mají potenciál dosáhnout maximálních výsledků učení.

KOMISE SE VYZÝVÁ, ABY:

| 40. | Vytvářela možnosti pro případné využívání certifikátu Pasu mládeže (Youthpass) mimo program Erasmus+ jako vnitrostátního nástroje v oblasti uznávání a členské státy v takovém využívání podporovala. |
| --- | --- |

40.

Vytvářela možnosti pro případné využívání certifikátu Pasu mládeže (Youthpass) mimo program Erasmus+ jako vnitrostátního nástroje v oblasti uznávání a členské státy v takovém využívání podporovala.

---

(1)  Úř. věst. C 311, 19.12.2009, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 183, 14.6.2014, s. 5.

(3)  Úř. věst. C 224, 3.8.2013, s. 2.

(4)  Ve druhém čtvrtletí roku 2014 bylo v 28 členských státech EU bez zaměstnání více než 5 milionů mladých lidí (do 25 let), což odpovídá míře nezaměstnanosti ve výši 21,7 %, zatímco podíl mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET) dosahoval 13 %. Zdroj: Eurostat

---

PŘÍLOHA

PŘIPOMÍNAJÍC POLITICKÉ SOUVISLOSTI TÉTO OTÁZKY

Politické souvislosti

| 1. | Závěry Rady o zlepšení sociálního začlenění mladých lidí, kteří nejsou zařazeni do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy, v nichž se uvádí, že je třeba zajistit ucelený přístup a meziodvětvovou spolupráci. Veškeré politické nástroje, opatření a činnosti by měly být koordinovány na místní, regionální, celostátní a evropské úrovni a měly by zahrnovat široký okruh zúčastněných subjektů podílejících se na navrhování a provádění opatření v oblasti sociálního začleňování mládeže (1). |
| --- | --- |

1.

Závěry Rady o zlepšení sociálního začlenění mladých lidí, kteří nejsou zařazeni do pracovního procesu ani do vzdělávání či odborné přípravy, v nichž se uvádí, že je třeba zajistit ucelený přístup a meziodvětvovou spolupráci. Veškeré politické nástroje, opatření a činnosti by měly být koordinovány na místní, regionální, celostátní a evropské úrovni a měly by zahrnovat široký okruh zúčastněných subjektů podílejících se na navrhování a provádění opatření v oblasti sociálního začleňování mládeže (1).

| 2. | Doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi v rámci „balíčku týkajícího se zaměstnanosti mladých lidí“ (2). |
| --- | --- |

2.

Doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi v rámci „balíčku týkajícího se zaměstnanosti mladých lidí“ (2).

| 3. | Závěry Rady o investicích do vzdělávání a odborné přípravy – reakce na sdělení „Přehodnocení vzdělávání: investice do dovedností v zájmu dosažení lepších socioekonomických výsledků“ a na „Roční analýzu růstu pro rok 2013“ (3). |
| --- | --- |

3.

Závěry Rady o investicích do vzdělávání a odborné přípravy – reakce na sdělení „Přehodnocení vzdělávání: investice do dovedností v zájmu dosažení lepších socioekonomických výsledků“ a na „Roční analýzu růstu pro rok 2013“ (3).

| 4. | Doporučení Rady o politikách snížení míry předčasného ukončování školní docházky, které zdůrazňuje nutnost komplexních meziodvětvových politik za účelem posílení vazeb mezi systémy vzdělávání a odborné přípravy a odvětvím zaměstnanosti (4). |
| --- | --- |

4.

Doporučení Rady o politikách snížení míry předčasného ukončování školní docházky, které zdůrazňuje nutnost komplexních meziodvětvových politik za účelem posílení vazeb mezi systémy vzdělávání a odborné přípravy a odvětvím zaměstnanosti (4).

| 5. | Doporučení Rady o uznávání neformálního a informálního učení (5). |
| --- | --- |

5.

Doporučení Rady o uznávání neformálního a informálního učení (5).

| 6. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (6), kterým se zavádí program „Erasmus+“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport. |
| --- | --- |

6.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (6), kterým se zavádí program „Erasmus+“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport.

---

(1)  Úř. věst. C 30, 1.2.2014, s. 5.

(2)  Úř. věst. C 120, 26.4.2013, s. 1.

(3)  Úř. věst. C 64, 5.3.2013, s. 5.

(4)  Úř. věst. C 191, 1.7.2011, s. 1.

(5)  Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1.

(6)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 50.

---

| 27.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 172/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 172/8

---

Závěry Rady o maximálním využití potenciálu sportu na základní úrovni pro rozvoj průřezových dovedností, zejména u mladých lidí

(2015/C 172/03)

RADA EU A ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ ZASEDAJÍCÍ V RADĚ,

PŘIPOMÍNAJÍCE POLITICKÉ SOUVISLOSTI TÉTO OTÁZKY UVEDENÉ V PŘÍLOZE, A ZEJMÉNA TYTO DOKUMENTY:

| 1. | strategii Evropa 2020 a její stěžejní iniciativy, v nichž se zdůrazňuje, že je třeba mladé lidi vybavit nezbytnými dovednostmi a kompetencemi a řešit vysokou míru nezaměstnanosti mladých lidí v Evropě, jakož i souhrnnou zprávu o přezkumu strategie Evropa 2020 v polovině období (1), v níž je mezi hlavními výsledky uveden sport jakožto nástroj sociální soudržnosti a začleňování; |
| --- | --- |

1.

strategii Evropa 2020 a její stěžejní iniciativy, v nichž se zdůrazňuje, že je třeba mladé lidi vybavit nezbytnými dovednostmi a kompetencemi a řešit vysokou míru nezaměstnanosti mladých lidí v Evropě, jakož i souhrnnou zprávu o přezkumu strategie Evropa 2020 v polovině období (1), v níž je mezi hlavními výsledky uveden sport jakožto nástroj sociální soudržnosti a začleňování;

| 2. | pracovní plán Evropské unie v oblasti sportu na období let 2014–2017 (2), v němž je zdůrazněn přínos sportu k celkovým cílům strategie Evropa 2020, vzhledem k vysokému potenciálu tohoto odvětví přispívat k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. Jedna ze tří priorit tohoto pracovního plánu nazvaná „Sport a společnost“ poukazuje na souvislost mezi sportem a zaměstnaností, vzděláváním a odbornou přípravou; |
| --- | --- |

2.

pracovní plán Evropské unie v oblasti sportu na období let 2014–2017 (2), v němž je zdůrazněn přínos sportu k celkovým cílům strategie Evropa 2020, vzhledem k vysokému potenciálu tohoto odvětví přispívat k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. Jedna ze tří priorit tohoto pracovního plánu nazvaná „Sport a společnost“ poukazuje na souvislost mezi sportem a zaměstnaností, vzděláváním a odbornou přípravou;

| 3. | usnesení Rady ze dne 20. července 2006 o uznávání významu neformálního a informálního učení v oblasti evropské mládeže (3), v němž se zdůrazňuje, že neformální a informální učení může umožnit mladým lidem osvojit si další znalosti, dovednosti a kompetence a přispět k jejich osobnímu rozvoji, sociálnímu začlenění a aktivnímu občanství, a tím zlepšit jejich vyhlídky na nalezení zaměstnání; a že tyto skutečnosti by měly najít patřičné uznání u zaměstnavatelů, v oblasti formálního vzdělávání a v občanské společnosti obecně; |
| --- | --- |

3.

usnesení Rady ze dne 20. července 2006 o uznávání významu neformálního a informálního učení v oblasti evropské mládeže (3), v němž se zdůrazňuje, že neformální a informální učení může umožnit mladým lidem osvojit si další znalosti, dovednosti a kompetence a přispět k jejich osobnímu rozvoji, sociálnímu začlenění a aktivnímu občanství, a tím zlepšit jejich vyhlídky na nalezení zaměstnání; a že tyto skutečnosti by měly najít patřičné uznání u zaměstnavatelů, v oblasti formálního vzdělávání a v občanské společnosti obecně;

| 4. | doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (4), v němž jsou určeny příležitosti a mechanismy, díky nimž znalosti, dovednosti a kompetence dosažené prostřednictvím neformálního a informálního učení hrají významnou úlohu při zvyšování zaměstnatelnosti a mobility, jakož i při posilování motivace k celoživotnímu učení; |
| --- | --- |

4.

doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (4), v němž jsou určeny příležitosti a mechanismy, díky nimž znalosti, dovednosti a kompetence dosažené prostřednictvím neformálního a informálního učení hrají významnou úlohu při zvyšování zaměstnatelnosti a mobility, jakož i při posilování motivace k celoživotnímu učení;

UZNÁVAJÍ, ŽE:

| 5. | provozování sportu na základní úrovni (5), který je v první řadě fyzickou volnočasovou aktivitou, má také přidanou hodnotu pro zdravější a obecně inkluzivnější a udržitelnější společnost v Evropě. Provozováním sportu na základní úrovni se mohou rozvíjet pozitivní sociální postoje a hodnoty, ale i dovednosti a kompetence jednotlivců včetně průřezových kompetencí (6), jako jsou schopnost kritického myšlení, ujmout se iniciativy, řešení problémů a spolupráce (7); |
| --- | --- |

5.

provozování sportu na základní úrovni (5), který je v první řadě fyzickou volnočasovou aktivitou, má také přidanou hodnotu pro zdravější a obecně inkluzivnější a udržitelnější společnost v Evropě. Provozováním sportu na základní úrovni se mohou rozvíjet pozitivní sociální postoje a hodnoty, ale i dovednosti a kompetence jednotlivců včetně průřezových kompetencí (6), jako jsou schopnost kritického myšlení, ujmout se iniciativy, řešení problémů a spolupráce (7);

| 6. | je třeba reagovat na rostoucí požadavky pokročilé znalostní ekonomiky, zejména s ohledem na rozvoj průřezových dovedností a na schopnost účinně tyto dovednosti uplatňovat napříč různými odvětvími; nároky trhu práce se v současnosti neustále mění, a zaměstnavatelé proto průřezové dovednosti vysoce oceňují, nicméně často uvádějí, že novým zaměstnancům se jich nedostává; |
| --- | --- |

6.

je třeba reagovat na rostoucí požadavky pokročilé znalostní ekonomiky, zejména s ohledem na rozvoj průřezových dovedností a na schopnost účinně tyto dovednosti uplatňovat napříč různými odvětvími; nároky trhu práce se v současnosti neustále mění, a zaměstnavatelé proto průřezové dovednosti vysoce oceňují, nicméně často uvádějí, že novým zaměstnancům se jich nedostává;

| 7. | pokud jde o přínos sportu k rozvoji průřezových dovedností, jedná se o nevyužitý potenciál, a to zejména v případě mladých lidí, neboť dovednosti získané prostřednictvím neformálního (8) a informálního učení (9) jsou cenné z hlediska osobního a profesního rozvoje, mimo jiné i na trhu práce a v rámci celoživotního učení (10); |
| --- | --- |

7.

pokud jde o přínos sportu k rozvoji průřezových dovedností, jedná se o nevyužitý potenciál, a to zejména v případě mladých lidí, neboť dovednosti získané prostřednictvím neformálního (8) a informálního učení (9) jsou cenné z hlediska osobního a profesního rozvoje, mimo jiné i na trhu práce a v rámci celoživotního učení (10);

| 8. | prvním krokem pro uznání hodnoty průřezových dovedností získaných prostřednictvím neformálního a informálního učení při provozování sportů na základní úrovni je zvýšení informovanosti o nich a jejich zviditelnění v první řadě přímo mezi lidmi, kteří sport na základní úrovni provozují, rodiči, dobrovolnými pracovníky a zaměstnanci, ale také ve společnosti obecně, včetně zaměstnavatelů; |
| --- | --- |

8.

prvním krokem pro uznání hodnoty průřezových dovedností získaných prostřednictvím neformálního a informálního učení při provozování sportů na základní úrovni je zvýšení informovanosti o nich a jejich zviditelnění v první řadě přímo mezi lidmi, kteří sport na základní úrovni provozují, rodiči, dobrovolnými pracovníky a zaměstnanci, ale také ve společnosti obecně, včetně zaměstnavatelů;

ZDŮRAZŇUJÍ, ŽE:

| 9. | sport přispívá k plnění strategických cílů Unie v oblasti růstu, zaměstnanosti a sociální soudržnosti, včetně naléhavých výzev, jimž Evropa v současnosti čelí, jako je přetrvávající vysoká míra nezaměstnanosti mladých lidí (11) v Evropě. Aby bylo možné dále plně rozvíjet potenciál sportu v tomto směru, je důležité vypracovat meziodvětvový přístup zahrnující i jiné oblasti politik, například vzdělávání a odbornou přípravu, mládež a zaměstnanost, sociální věci a veřejné zdraví; |
| --- | --- |

9.

sport přispívá k plnění strategických cílů Unie v oblasti růstu, zaměstnanosti a sociální soudržnosti, včetně naléhavých výzev, jimž Evropa v současnosti čelí, jako je přetrvávající vysoká míra nezaměstnanosti mladých lidí (11) v Evropě. Aby bylo možné dále plně rozvíjet potenciál sportu v tomto směru, je důležité vypracovat meziodvětvový přístup zahrnující i jiné oblasti politik, například vzdělávání a odbornou přípravu, mládež a zaměstnanost, sociální věci a veřejné zdraví;

| 10. | mladé lidi, včetně těch s omezenými příležitostmi, často přitahují zejména netradiční sporty (12), a možnosti, jež takové sporty nabízejí, by mohly být dále prozkoumány; |
| --- | --- |

10.

mladé lidi, včetně těch s omezenými příležitostmi, často přitahují zejména netradiční sporty (12), a možnosti, jež takové sporty nabízejí, by mohly být dále prozkoumány;

| 11. | na zvýšení informovanosti ve spojení s propagací přidané hodnoty sportu a jejího přínosu pro rozvoj průřezových dovedností mají zásadní vliv kompetentní zaměstnanci, včetně dobrovolných pracovníků v oblasti sportu na základní úrovni; |
| --- | --- |

11.

na zvýšení informovanosti ve spojení s propagací přidané hodnoty sportu a jejího přínosu pro rozvoj průřezových dovedností mají zásadní vliv kompetentní zaměstnanci, včetně dobrovolných pracovníků v oblasti sportu na základní úrovni;

V TÉTO SOUVISLOSTI VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY EU, ABY PŘI NÁLEŽITÉM ZOHLEDNĚNÍ ZÁSADY SUBSIDIARITY:

| 12. | zajistily mezi zúčastněnými stranami v oblasti sportu na základní úrovni, ve společnosti i mezi zaměstnavateli větší informovanost o tom, že průřezové dovednosti získané provozováním sportu na základní úrovni mají osobní, společenskou i ekonomickou přidanou hodnotu, která může být využita v jiných odvětvích; |
| --- | --- |

12.

zajistily mezi zúčastněnými stranami v oblasti sportu na základní úrovni, ve společnosti i mezi zaměstnavateli větší informovanost o tom, že průřezové dovednosti získané provozováním sportu na základní úrovni mají osobní, společenskou i ekonomickou přidanou hodnotu, která může být využita v jiných odvětvích;

| 13. | spolupracovaly a prováděly výměnu osvědčených postupů s dalšími příslušnými odvětvími a mezi členskými státy EU ohledně pozitivních přínosů dovedností získaných mimo rámec formálního vzdělávání prostřednictvím neformálního a informálního učení při provozování sportu na základní úrovni. |
| --- | --- |

13.

spolupracovaly a prováděly výměnu osvědčených postupů s dalšími příslušnými odvětvími a mezi členskými státy EU ohledně pozitivních přínosů dovedností získaných mimo rámec formálního vzdělávání prostřednictvím neformálního a informálního učení při provozování sportu na základní úrovni.

| 14. | vybízely k rozvoji znalostí, dovedností a kompetencí schopných zaměstnanců, včetně dobrovolných pracovníků v oblasti sportu na základní úrovni s cílem posílit sociální a výchovné hodnoty sportu na základní úrovni, jakož i průřezové dovednosti získávané jeho provozováním; |
| --- | --- |

14.

vybízely k rozvoji znalostí, dovedností a kompetencí schopných zaměstnanců, včetně dobrovolných pracovníků v oblasti sportu na základní úrovni s cílem posílit sociální a výchovné hodnoty sportu na základní úrovni, jakož i průřezové dovednosti získávané jeho provozováním;

| 15. | podporovaly inovativní partnerství mezi poskytovateli formálního a neformálního učení, jakož i napříč odvětvím mládeže a sportu s cílem vypracovat přístupy k učení, které by mohly být vhodné pro odvětví sportu na základní úrovni; |
| --- | --- |

15.

podporovaly inovativní partnerství mezi poskytovateli formálního a neformálního učení, jakož i napříč odvětvím mládeže a sportu s cílem vypracovat přístupy k učení, které by mohly být vhodné pro odvětví sportu na základní úrovni;

| 16. | prosazovaly hodnocení vlastních dovedností včetně průřezových dovedností získaných provozováním sportu na základní úrovni, a to zejména u mladých lidí, jakož i používání certifikátů nejběžnějších dovedností a jednotných formátů životopisu, zejména Europass; |
| --- | --- |

16.

prosazovaly hodnocení vlastních dovedností včetně průřezových dovedností získaných provozováním sportu na základní úrovni, a to zejména u mladých lidí, jakož i používání certifikátů nejběžnějších dovedností a jednotných formátů životopisu, zejména Europass;

| 17. | využívaly stávající systém opatření, jejichž cílem je umožnit ověřování dovedností a zkušeností získaných v rámci neformálního a informálního učení při sportování; |
| --- | --- |

17.

využívaly stávající systém opatření, jejichž cílem je umožnit ověřování dovedností a zkušeností získaných v rámci neformálního a informálního učení při sportování;

| 18. | dále zvyšovaly celkovou účast mladých lidí, včetně těch s omezenými příležitostmi, na provozování sportu na základní úrovni, a to na celostátní i místní úrovni, a využívaly pozitivního potenciálu netradičních sportů v tomto ohledu; |
| --- | --- |

18.

dále zvyšovaly celkovou účast mladých lidí, včetně těch s omezenými příležitostmi, na provozování sportu na základní úrovni, a to na celostátní i místní úrovni, a využívaly pozitivního potenciálu netradičních sportů v tomto ohledu;

VYZÝVAJÍ EVROPSKOU KOMISI A ČLENSKÉ STÁTY, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ:

| 19. | propagovaly hodnotu průřezových dovedností, jež studující získávají provozováním sportu na základní úrovni, tak aby tyto hodnoty mohly být účinně využity v libovolném odvětví za účelem zaměstnání, mobility ve vzdělávání nebo celoživotního učení; |
| --- | --- |

19.

propagovaly hodnotu průřezových dovedností, jež studující získávají provozováním sportu na základní úrovni, tak aby tyto hodnoty mohly být účinně využity v libovolném odvětví za účelem zaměstnání, mobility ve vzdělávání nebo celoživotního učení;

| 20. | uznávaly přínosnost průřezových dovedností rozvinutých prostřednictvím sportování na základní úrovni a zohledňovaly ji ve vnitrostátních i evropských politikách a strategiích týkajících se sportu, mládeže, sociálních věcí, zdraví, vzdělávání a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

20.

uznávaly přínosnost průřezových dovedností rozvinutých prostřednictvím sportování na základní úrovni a zohledňovaly ji ve vnitrostátních i evropských politikách a strategiích týkajících se sportu, mládeže, sociálních věcí, zdraví, vzdělávání a zaměstnanosti;

| 21. | uznávaly a podporovaly přínos místních sportovních organizací spočívající v poskytování příležitostí k neformálnímu učení; |
| --- | --- |

21.

uznávaly a podporovaly přínos místních sportovních organizací spočívající v poskytování příležitostí k neformálnímu učení;

| 22. | posoudily možnosti spolupráce s odvětvím mládeže, zejména pokud jde o:






  a) | uplatňování metod a nástrojů neformálního učení v odvětví sportu; |
| --- | --- | --- |

22.

posoudily možnosti spolupráce s odvětvím mládeže, zejména pokud jde o:

a)

uplatňování metod a nástrojů neformálního učení v odvětví sportu;

| b) | využívání sportovních aktivit v rámci metod neformálního učení v odvětví mládeže; |
| --- | --- |

b)

využívání sportovních aktivit v rámci metod neformálního učení v odvětví mládeže;

| c) | vybízení k většímu množství projektů financovaných Evropskou dobrovolnou službou za účasti mladých dobrovolníků z neziskových organizací v odvětví sportu; |
| --- | --- |

c)

vybízení k většímu množství projektů financovaných Evropskou dobrovolnou službou za účasti mladých dobrovolníků z neziskových organizací v odvětví sportu;

| d) | využívání sportovních aktivit jako nástroje sociálního začleňování a terénní práce, mimo jiné i vzhledem k přínosnosti tohoto nástroje k provádění záruk pro mladé lidi v Evropě; |
| --- | --- |

d)

využívání sportovních aktivit jako nástroje sociálního začleňování a terénní práce, mimo jiné i vzhledem k přínosnosti tohoto nástroje k provádění záruk pro mladé lidi v Evropě;

| 23. | vybízely ve vhodných případech k iniciativám, mimo jiné v rámci Evropského týdne sportu, věnovaným výchovné hodnotě sportu, jakož i k iniciativám, jež posilují společenství podporující sociální začleňování; |
| --- | --- |

23.

vybízely ve vhodných případech k iniciativám, mimo jiné v rámci Evropského týdne sportu, věnovaným výchovné hodnotě sportu, jakož i k iniciativám, jež posilují společenství podporující sociální začleňování;

| 24. | spolupracovaly na zvyšování standardů v oblasti tréninku a koučování a ve vzdělávání trenérů a koučů, jakož i dobrovolníků usnadňováním výměny informací a zkušeností mezi tvůrci politik a zúčastněnými stranami v oblasti sportu; |
| --- | --- |

24.

spolupracovaly na zvyšování standardů v oblasti tréninku a koučování a ve vzdělávání trenérů a koučů, jakož i dobrovolníků usnadňováním výměny informací a zkušeností mezi tvůrci politik a zúčastněnými stranami v oblasti sportu;

| 25. | vybízely k dobrovolnictví v oblasti sportu a podporovaly zvyšování informovanosti o významu dobrovolnictví ve sportu, zejména při získávání průřezových dovedností, a to uznáváním dobrovolnictví jako důležité formy neformálního vzdělávání a posílením vnitrostátní a přeshraniční mobility mladých dobrovolníků; |
| --- | --- |

25.

vybízely k dobrovolnictví v oblasti sportu a podporovaly zvyšování informovanosti o významu dobrovolnictví ve sportu, zejména při získávání průřezových dovedností, a to uznáváním dobrovolnictví jako důležité formy neformálního vzdělávání a posílením vnitrostátní a přeshraniční mobility mladých dobrovolníků;

| 26. | vybízely k efektivnímu využívání nástrojů EU v oblasti financování, jako je program Erasmus+, jakožto příležitosti k rozvoji průřezových dovedností, zejména mezi mladými lidmi, ale také na podporu sociálního začleňování, aktivního občanství a intenzivnějšího provozování sportu na základní úrovni; |
| --- | --- |

26.

vybízely k efektivnímu využívání nástrojů EU v oblasti financování, jako je program Erasmus+, jakožto příležitosti k rozvoji průřezových dovedností, zejména mezi mladými lidmi, ale také na podporu sociálního začleňování, aktivního občanství a intenzivnějšího provozování sportu na základní úrovni;

| 27. | využívaly opatření přijatá v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení s cílem řešit otázku průřezových dovedností nabytých prostřednictvím sportu; |
| --- | --- |

27.

využívaly opatření přijatá v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení s cílem řešit otázku průřezových dovedností nabytých prostřednictvím sportu;

VYZÝVAJÍ EVROPSKOU KOMISI, ABY

| 28. | v rámci strategie Evropa 2020 vypracovala studii o přínosu sportu k zaměstnatelnosti mladých lidí a zohlednila mimo jiné aspekty průřezových dovedností získaných provozováním sportů na základní úrovni; |
| --- | --- |

28.

v rámci strategie Evropa 2020 vypracovala studii o přínosu sportu k zaměstnatelnosti mladých lidí a zohlednila mimo jiné aspekty průřezových dovedností získaných provozováním sportů na základní úrovni;

| 29. | zahrnula sportovní aspekt do stávajících politických diskusí a akcí věnovaných dovednostem s cílem zvýšit informovanost a nalézt nové konkrétní způsoby získávání průřezových dovedností při sportu a sportováním; |
| --- | --- |

29.

zahrnula sportovní aspekt do stávajících politických diskusí a akcí věnovaných dovednostem s cílem zvýšit informovanost a nalézt nové konkrétní způsoby získávání průřezových dovedností při sportu a sportováním;

| 30. | pokračovala, mimo jiné v rámci mandátu skupin odborníků vytvořených na základě pracovního plánu EU v oblasti sportu, ve shromažďování údajů a osvědčených postupů a v provádění analýz sociálního a ekonomického významu sportu, jakož i toho, jaký přínos má sport na základní úrovni pro oblast zaměstnanosti, vzdělávání a odborné přípravy, včetně zaměření na rozvoj osobních a průřezových dovedností; |
| --- | --- |

30.

pokračovala, mimo jiné v rámci mandátu skupin odborníků vytvořených na základě pracovního plánu EU v oblasti sportu, ve shromažďování údajů a osvědčených postupů a v provádění analýz sociálního a ekonomického významu sportu, jakož i toho, jaký přínos má sport na základní úrovni pro oblast zaměstnanosti, vzdělávání a odborné přípravy, včetně zaměření na rozvoj osobních a průřezových dovedností;

| 31. | usnadňovala výměnu informací a osvědčených postupů, účinné vzájemné učení a navazování kontaktů mezi členskými státy, zejména s ohledem na rozvoj dostupnosti, přitažlivosti a různorodosti sportu na základní úrovni, a to především pro mladé lidi; |
| --- | --- |

31.

usnadňovala výměnu informací a osvědčených postupů, účinné vzájemné učení a navazování kontaktů mezi členskými státy, zejména s ohledem na rozvoj dostupnosti, přitažlivosti a různorodosti sportu na základní úrovni, a to především pro mladé lidi;

VYZÝVAJÍ SPORTOVNÍ HNUTÍ, ABY ZVÁŽILO:

| 32. | posílení činnosti v oblasti informovanosti, zejména mezi mladými lidmi a jejich rodiči, o tom, že dovednosti získané při sportu a sportováním mohou mít zvláštní hodnotu, která může být využita v jiných oblastech; |
| --- | --- |

32.

posílení činnosti v oblasti informovanosti, zejména mezi mladými lidmi a jejich rodiči, o tom, že dovednosti získané při sportu a sportováním mohou mít zvláštní hodnotu, která může být využita v jiných oblastech;

| 33. | investování do kompetentních zaměstnanců, kteří pracují podle nejmodernějších metod, jež jim umožňují plné využití přidané hodnoty vznikající při provozování sportu, včetně získávání dovedností; |
| --- | --- |

33.

investování do kompetentních zaměstnanců, kteří pracují podle nejmodernějších metod, jež jim umožňují plné využití přidané hodnoty vznikající při provozování sportu, včetně získávání dovedností;

| 34. | zvýšení informovanosti mezi zaměstnanci v oblasti sportu o pozitivních přínosech průřezových schopností získaných při sportovních aktivitách prostřednictvím neformálního a informálního učení a o celkové společenské a ekonomické přidané hodnotě sportu na základní úrovni; |
| --- | --- |

34.

zvýšení informovanosti mezi zaměstnanci v oblasti sportu o pozitivních přínosech průřezových schopností získaných při sportovních aktivitách prostřednictvím neformálního a informálního učení a o celkové společenské a ekonomické přidané hodnotě sportu na základní úrovni;

| 35. | posouzení možností spolupráce a výměny osvědčených postupů s mládežnickými organizacemi, zejména pokud jde o používání neformálních metod a nástrojů učení v odvětví sportu; |
| --- | --- |

35.

posouzení možností spolupráce a výměny osvědčených postupů s mládežnickými organizacemi, zejména pokud jde o používání neformálních metod a nástrojů učení v odvětví sportu;

| 36. | vyměňování osvědčených postupů ohledně způsobů, jak podpořit a diverzifikovat sportovní hnutí na základní úrovni, jakož i vyměňování osvědčených postupů, pokud jde o provozování nových druhů sportů na základní úrovni, například netradičních sportů. |
| --- | --- |

36.

vyměňování osvědčených postupů ohledně způsobů, jak podpořit a diverzifikovat sportovní hnutí na základní úrovni, jakož i vyměňování osvědčených postupů, pokud jde o provozování nových druhů sportů na základní úrovni, například netradičních sportů.

---

(1)  Dokument 16559/14.

(2)  Úř. věst. C 183, 14.6.2014, s. 12.

(3)  Úř. věst. C 168, 20.7.2006, s. 1.

(4)  Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1.

(5)  „Sportem na základní úrovni“ se rozumí organizovaný sport provozovaný na místní úrovni amatérskými sportovci a sport pro všechny. Zdroj: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 50).

(6)  Nejrůznější agentury a organizace přidělily těmto dovednostem různá označení, od „klíčových kompetencí“ přes „sociální dovednosti“, „přenositelné dovednosti“ po „základní dovednosti“, „základní pracovní dovednosti“ nebo „základní dovednosti pro zaměstnatelnost“. Podle glosáře Evropské sítě pro rozvoj politiky celoživotního poradenství jsou průřezové dovednosti relevantní i na jiných pozicích a u jiných povolání než jsou ty, které dané osoby v současnosti vykonávají nebo v nedávné době vykonávaly. Tyto dovednosti mohou být získávány i prostřednictvím volnočasových nebo zájmových činností či prostřednictvím účasti na vzdělávání nebo odborné přípravě. Obecněji se jedná o dovednosti, které byly získány v jednom kontextu nebo při řešení zvláštní situace/problému a mohou být převedeny do jiných souvislostí.

(7)  COM(2012) 669 final.

(8)  Definice: „neformálním učením“ se rozumí učení, k němuž dochází na základě plánované činnosti (pokud jde o cíle a dobu učení) a při němž existuje určitá forma podpory tohoto učení (například vztah mezi studentem a učitelem), které však není součástí systému formálního vzdělávání a odborné přípravy. Zdroj: Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 50

(9)  Definice: „informálním učením“ se rozumí učení, které je výsledkem každodenní činnosti související s prací, rodinou nebo volným časem a které není organizováno nebo strukturováno, pokud jde o cíle, dobu nebo podporu učení; z pohledu učící se osoby se může jednat o neúmyslnou činnost. Zdroj: Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 50

(10)  Z poznatků vyplývá, že pokud jde o získávání dovedností mimo rámec formálního vzdělávání, 52 % Evropanů považuje za možné naučit se dovednostem, které mohou být později využity v jiných odvětvích (např. řešení problémů, spolupráce s ostatními atd.). Zdroj: zvláštní vydání Eurobarometru č. 417 (2014): „Evropský prostor dovedností a kvalifikací“, s. 12.

(11)  Ve druhém čtvrtletí roku 2014 bylo v 28 členských státech EU bez zaměstnání více než 5 milionů mladých lidí (do 25 let), což odpovídá míře nezaměstnanosti ve výši 21,7 %, zatímco podíl mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET) dosahoval 13 %. Zdroj: Eurostat

(12)  Nově vznikající formy sportů přitažlivých pro mladé lidi, např. pouliční fotbal (street soccer), pouliční gymnastika (urban gymnastics) a parkur, skateboard/longboard, agresivní inline bruslení (stunt bladging), streetball a street dance.

---

PŘÍLOHA

PŘIPOMÍNAJÍCE POLITICKÉ SOUVISLOSTI TÉTO OTÁZKY

| 1. | Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení (1), podle něhož jsou sociální schopnosti jsou úzce spjaty s osobními a společenskými životními podmínkami, k jejichž dosažení je nezbytné pochopit, jak mohou jedinci dosáhnout optimálního fyzického a psychického zdravotního stavu, který též může být zdrojem jejich vlastního bohatství či bohatství jejich rodiny a nejbližšího společenského prostředí, a vědět, jak k tomu lze přispět prostřednictvím zdravého životního stylu. Pro úspěšné zapojení do mezilidských vztahů a do společnosti je třeba rozumět pravidlům chování a zvykům, které jsou obecně uznávány v různých společnostech a prostředích (např. v práci). Základem této schopnosti jsou mimo jiné dovednosti konstruktivně komunikovat v různých prostředích, projevovat toleranci, vyjadřovat a chápat různá stanoviska, jednat tak, aby došlo k navození důvěry, a projevovat empatii. Jedinci by měli být schopni vyrovnat se se stresem a frustrací a konstruktivně je vyjadřovat a rovněž by měli rozlišovat mezi osobní a pracovní sférou. |
| --- | --- |

1.

Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení (1), podle něhož jsou sociální schopnosti jsou úzce spjaty s osobními a společenskými životními podmínkami, k jejichž dosažení je nezbytné pochopit, jak mohou jedinci dosáhnout optimálního fyzického a psychického zdravotního stavu, který též může být zdrojem jejich vlastního bohatství či bohatství jejich rodiny a nejbližšího společenského prostředí, a vědět, jak k tomu lze přispět prostřednictvím zdravého životního stylu. Pro úspěšné zapojení do mezilidských vztahů a do společnosti je třeba rozumět pravidlům chování a zvykům, které jsou obecně uznávány v různých společnostech a prostředích (např. v práci). Základem této schopnosti jsou mimo jiné dovednosti konstruktivně komunikovat v různých prostředích, projevovat toleranci, vyjadřovat a chápat různá stanoviska, jednat tak, aby došlo k navození důvěry, a projevovat empatii. Jedinci by měli být schopni vyrovnat se se stresem a frustrací a konstruktivně je vyjadřovat a rovněž by měli rozlišovat mezi osobní a pracovní sférou.

| 2. | V Evropských pokynech pro uznávání neformálního a informálního učení (2) se zdůrazňuje, že uznávání neformálního a informálního učení je čím dál častěji chápáno jako způsob, jak přispět k celoživotnímu učení a učení ve všech aspektech života. Řada evropských zemí poukazuje na to, že je důležité zviditelnit a zhodnotit učení, které probíhá mimo rámec institucí zajišťujících formální vzdělávání a odbornou přípravu, například v práci, během volnočasových aktivit a doma. |
| --- | --- |

2.

V Evropských pokynech pro uznávání neformálního a informálního učení (2) se zdůrazňuje, že uznávání neformálního a informálního učení je čím dál častěji chápáno jako způsob, jak přispět k celoživotnímu učení a učení ve všech aspektech života. Řada evropských zemí poukazuje na to, že je důležité zviditelnit a zhodnotit učení, které probíhá mimo rámec institucí zajišťujících formální vzdělávání a odbornou přípravu, například v práci, během volnočasových aktivit a doma.

| 3. | V závěrech Rady ze dne 18. listopadu 2010 o úloze sportu jako faktoru přispívajícího k aktivnímu sociálnímu začleňování (3) se zdůrazňuje, že přístup k různorodým formám sportu a účast na nich jsou důležitými prvky z hlediska osobního rozvoje, vědomí vlastní identity a sounáležitosti, tělesného a duševního zdraví, posílení postavení, jakož i z hlediska sociálních dovedností a sítí, mezikulturní komunikace a zaměstnatelnosti. |
| --- | --- |

3.

V závěrech Rady ze dne 18. listopadu 2010 o úloze sportu jako faktoru přispívajícího k aktivnímu sociálnímu začleňování (3) se zdůrazňuje, že přístup k různorodým formám sportu a účast na nich jsou důležitými prvky z hlediska osobního rozvoje, vědomí vlastní identity a sounáležitosti, tělesného a duševního zdraví, posílení postavení, jakož i z hlediska sociálních dovedností a sítí, mezikulturní komunikace a zaměstnatelnosti.

| 4. | V závěrech Rady ze dne 29. listopadu 2011 o úloze dobrovolných činností ve sportu při podpoře aktivního občanství (4) se poukazuje na nutnost prosazovat dobrovolné činnosti ve sportu a nahlížet na ně jako na důležitý nástroj ke zvyšování kompetencí a dovedností, mimo jiné i formou neformálního a informálního učení. |
| --- | --- |

4.

V závěrech Rady ze dne 29. listopadu 2011 o úloze dobrovolných činností ve sportu při podpoře aktivního občanství (4) se poukazuje na nutnost prosazovat dobrovolné činnosti ve sportu a nahlížet na ně jako na důležitý nástroj ke zvyšování kompetencí a dovedností, mimo jiné i formou neformálního a informálního učení.

| 5. | Závěry Rady ze dne 15. února 2013 o investicích do vzdělávání a odborné přípravy – reakce na sdělení „Přehodnocení vzdělávání: investice do dovedností v zájmu dosažení lepších socioekonomických výsledků“ a na „Roční analýzu růstu pro rok 2013“ (5), v nichž se členské státy vyzývají k zavedení opatření v zájmu rozvoje průřezových dovedností a schopností, jak je popsáno v doporučení z roku 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení. |
| --- | --- |

5.

Závěry Rady ze dne 15. února 2013 o investicích do vzdělávání a odborné přípravy – reakce na sdělení „Přehodnocení vzdělávání: investice do dovedností v zájmu dosažení lepších socioekonomických výsledků“ a na „Roční analýzu růstu pro rok 2013“ (5), v nichž se členské státy vyzývají k zavedení opatření v zájmu rozvoje průřezových dovedností a schopností, jak je popsáno v doporučení z roku 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení.

| 6. | V závěrech Rady ze dne 26. listopadu 2013 o přínosu sportu k hospodářství EU, zejména pokud jde o řešení nezaměstnanosti mladých lidí a o jejich sociální začleňování (6), se uznává, že provozováním sportu mladí lidé získávají specifické osobní i profesní dovednosti a kompetence, které posilují jejich zaměstnatelnost. Patří sem osvojení schopnosti učit se, sociální a občanské kompetence, jakož i dovednosti v oblastech vedení, komunikace, týmové práce, kázně, tvořivosti a podnikavosti. |
| --- | --- |

6.

V závěrech Rady ze dne 26. listopadu 2013 o přínosu sportu k hospodářství EU, zejména pokud jde o řešení nezaměstnanosti mladých lidí a o jejich sociální začleňování (6), se uznává, že provozováním sportu mladí lidé získávají specifické osobní i profesní dovednosti a kompetence, které posilují jejich zaměstnatelnost. Patří sem osvojení schopnosti učit se, sociální a občanské kompetence, jakož i dovednosti v oblastech vedení, komunikace, týmové práce, kázně, tvořivosti a podnikavosti.

---

(1)  Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10.

(2)  Evropské pokyny pro uznávání neformálního a informálního učení, Cedefop (2009).

(3)  Úř. věst. C 326, 3.12.2010, s. 5.

(4)  Úř. věst. C 372, 20.12.2011, s. 24.

(5)  Úř. věst. C 64, 5.3.2013, s. 5.

(6)  Úř. věst. C 32, 4.2.2014, s. 2.

---

| 27.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 172/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 172/13

---

Závěry Rady o kulturních a kreativních přesazích v zájmu stimulace inovací, hospodářské udržitelnosti a sociálního začlenění

(2015/C 172/04)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

UZNÁVAJÍC, ŽE:

| 1. | kulturní a kreativní odvětví jsou zdrojem pro kulturní i hospodářské hodnoty. V uplynulých letech bylo provedeno velmi mnoho práce na vytvoření kulturních a kreativních odvětví jako nedílné součásti evropské společnosti a ekonomiky a zdroje růstu, zaměstnanosti a prosperity. Dosud však nebyl plně uznán jejich širší přínos, zejména pokud jde o potenciál kultury a umělecké kreativity k podněcování inovací v dalších hospodářských odvětvích a ve společnosti jako celku a k zajištění dobrých životních podmínek jednotlivců; |
| --- | --- |

1.

kulturní a kreativní odvětví jsou zdrojem pro kulturní i hospodářské hodnoty. V uplynulých letech bylo provedeno velmi mnoho práce na vytvoření kulturních a kreativních odvětví jako nedílné součásti evropské společnosti a ekonomiky a zdroje růstu, zaměstnanosti a prosperity. Dosud však nebyl plně uznán jejich širší přínos, zejména pokud jde o potenciál kultury a umělecké kreativity k podněcování inovací v dalších hospodářských odvětvích a ve společnosti jako celku a k zajištění dobrých životních podmínek jednotlivců;

| 2. | přesahy mezi kulturními a kreativními odvětvími a dalšími odvětvími lze chápat jako proces kombinování znalostí a dovedností vlastních kulturním a kreativním odvětvím se znalostmi a dovednostmi v jiných odvětvích, jehož cílem je přinášet inovativní a inteligentní řešení současných společenských výzev; |
| --- | --- |

2.

přesahy mezi kulturními a kreativními odvětvími a dalšími odvětvími lze chápat jako proces kombinování znalostí a dovedností vlastních kulturním a kreativním odvětvím se znalostmi a dovednostmi v jiných odvětvích, jehož cílem je přinášet inovativní a inteligentní řešení současných společenských výzev;

| 3. | kulturní a kreativní přesahy mohou být vzájemně prospěšné pro všechna dotčená odvětví, pokud jsou tato odvětví zapojena rovnocenným způsobem; |
| --- | --- |

3.

kulturní a kreativní přesahy mohou být vzájemně prospěšné pro všechna dotčená odvětví, pokud jsou tato odvětví zapojena rovnocenným způsobem;

DOMNÍVÁ SE, ŽE:

| 4. | kulturní a kreativní přesahy do jiných odvětví mohou přinést celou řadu výhod (1), včetně:






  — | zlepšování péče o zákazníka, spokojenosti zaměstnanců a organizační efektivity v podnikatelském či veřejném sektoru zapojením návrhářů, umělců a dalších kreativních pracovníků do rozvoje inovativních a uživatelsky vstřícných řešení a zřizováním multidisciplinárních týmů; |
| --- | --- | --- |

4.

kulturní a kreativní přesahy do jiných odvětví mohou přinést celou řadu výhod (1), včetně:

—

zlepšování péče o zákazníka, spokojenosti zaměstnanců a organizační efektivity v podnikatelském či veřejném sektoru zapojením návrhářů, umělců a dalších kreativních pracovníků do rozvoje inovativních a uživatelsky vstřícných řešení a zřizováním multidisciplinárních týmů;

| — | zlepšování školní docházky a výsledků, podpory kreativního učení a dobrých podmínek žáků, jakož i zlepšování angažovanosti rodičů zapojením umělců a kreativních pracovníků v rámci školních aktivit; |
| --- | --- |

—

zlepšování školní docházky a výsledků, podpory kreativního učení a dobrých podmínek žáků, jakož i zlepšování angažovanosti rodičů zapojením umělců a kreativních pracovníků v rámci školních aktivit;

| — | snížení výdajů na zdravotní péči a míry hospitalizace zlepšením prevence nemocí a rehabilitačního procesu u pacientů prostřednictvím uměleckých a kreativních postupů; |
| --- | --- |

—

snížení výdajů na zdravotní péči a míry hospitalizace zlepšením prevence nemocí a rehabilitačního procesu u pacientů prostřednictvím uměleckých a kreativních postupů;

| — | obnovy průmyslových oblastí a městských prostor a podpory cestovního ruchu začleněním kultury a kreativity do dlouhodobých strategií místního a regionálního rozvoje; |
| --- | --- |

—

obnovy průmyslových oblastí a městských prostor a podpory cestovního ruchu začleněním kultury a kreativity do dlouhodobých strategií místního a regionálního rozvoje;

| — | zvyšování ekologicky uvědomělého chování spotřebitelů a výrobních odvětví, omezování spotřeby energie a využívání zdrojů zapojením návrhářů, umělců a jiných kreativních pracovníků do recyklace a nového využívání odpadových materiálů za účelem vytváření nových, inovativních a funkčních výrobků s přidanou hodnotou; |
| --- | --- |

—

zvyšování ekologicky uvědomělého chování spotřebitelů a výrobních odvětví, omezování spotřeby energie a využívání zdrojů zapojením návrhářů, umělců a jiných kreativních pracovníků do recyklace a nového využívání odpadových materiálů za účelem vytváření nových, inovativních a funkčních výrobků s přidanou hodnotou;

| — | zlepšování sociálního začlenění a společenského života prostřednictvím kulturních a kreativních aktivit a začleňováním současné architektury, umění a designu do veřejných prostor a budov s kulturní a historickou hodnotou; |
| --- | --- |

—

zlepšování sociálního začlenění a společenského života prostřednictvím kulturních a kreativních aktivit a začleňováním současné architektury, umění a designu do veřejných prostor a budov s kulturní a historickou hodnotou;

KONSTATUJÍC, ŽE:

| 5. | informovanost o možnostech spojení umění, kultury a kreativity s technologií, vědou a podnikáním je nedostatečná, stejně jako je nedostatečná i výměna osvědčených postupů. Stále podceňován, a tudíž i nedostatečně využíván je zejména katalytický účinek kultury a umění na inovace ve všech odvětvích; |
| --- | --- |

5.

informovanost o možnostech spojení umění, kultury a kreativity s technologií, vědou a podnikáním je nedostatečná, stejně jako je nedostatečná i výměna osvědčených postupů. Stále podceňován, a tudíž i nedostatečně využíván je zejména katalytický účinek kultury a umění na inovace ve všech odvětvích;

| 6. | k přesahům dochází v místech, kde se různé obory vzájemně prolínají. Odvětví a politiky jsou však stále často organizovány izolovaně, čímž se omezuje prostor pro součinnost odvětví a vývoj inovativních řešení. K překonání roztříštěného uvažování a v zájmu prosazování přesahů je zapotřebí komplexního strategického přístupu, který bude zahrnovat všechny subjekty od místní úrovně až po úroveň EU; |
| --- | --- |

6.

k přesahům dochází v místech, kde se různé obory vzájemně prolínají. Odvětví a politiky jsou však stále často organizovány izolovaně, čímž se omezuje prostor pro součinnost odvětví a vývoj inovativních řešení. K překonání roztříštěného uvažování a v zájmu prosazování přesahů je zapotřebí komplexního strategického přístupu, který bude zahrnovat všechny subjekty od místní úrovně až po úroveň EU;

| 7. | je zapotřebí mít spolehlivé a srovnatelné údaje o kulturních a kreativních přesazích, které by umožnily zachycovat a analyzovat jejich příspěvek pro celkovou ekonomiku a jejich dopad na širší společnost na všech úrovních; |
| --- | --- |

7.

je zapotřebí mít spolehlivé a srovnatelné údaje o kulturních a kreativních přesazích, které by umožnily zachycovat a analyzovat jejich příspěvek pro celkovou ekonomiku a jejich dopad na širší společnost na všech úrovních;

| 8. | rozvoj kreativních dovedností a kritického myšlení prostřednictvím formálního vzdělávání a neformálního a informálního učení umožňuje jednotlivcům lépe reagovat na potřeby stále různorodější společnosti v rostoucí míře založené na znalostech, jakož i náročného a rychle se měnícího pracovního trhu; |
| --- | --- |

8.

rozvoj kreativních dovedností a kritického myšlení prostřednictvím formálního vzdělávání a neformálního a informálního učení umožňuje jednotlivcům lépe reagovat na potřeby stále různorodější společnosti v rostoucí míře založené na znalostech, jakož i náročného a rychle se měnícího pracovního trhu;

| 9. | Evropský jednotný digitální trh by měl podporovat tvorbu a šíření kvalitního obsahu, který těží z evropské kulturní a jazykové rozmanitosti a poskytuje vyvážený rámec práv a povinností napříč hodnotovým řetězcem; |
| --- | --- |

9.

Evropský jednotný digitální trh by měl podporovat tvorbu a šíření kvalitního obsahu, který těží z evropské kulturní a jazykové rozmanitosti a poskytuje vyvážený rámec práv a povinností napříč hodnotovým řetězcem;

| 10. | investice do kulturních a kreativních odvětví jsou často považovány za rizikové a nestabilní, jelikož jsou založeny na nehmotných aktivech. Je proto zapotřebí inovativních finančních nástrojů konkrétně zaměřených na kulturní a kreativní odvětví, které posílí jejich schopnost zapojit se do meziodvětvové spolupráce, a to i na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

10.

investice do kulturních a kreativních odvětví jsou často považovány za rizikové a nestabilní, jelikož jsou založeny na nehmotných aktivech. Je proto zapotřebí inovativních finančních nástrojů konkrétně zaměřených na kulturní a kreativní odvětví, které posílí jejich schopnost zapojit se do meziodvětvové spolupráce, a to i na mezinárodní úrovni;

VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ A S NÁLEŽITÝM ZOHLEDNĚNÍM ZÁSADY SUBSIDIARITY:

| 11. | zvýšily informovanost všech zúčastněných stran, zejména tvůrců politik, kreativních pracovníků, odvětví, podniků a investorů, o kulturní, hospodářské a společenské hodnotě kreativity a inovací prostřednictvím meziodvětvové spolupráce. Za tímto účelem je důležité podporovat všeobecné šíření informací o osvědčených postupech, výsledcích a zkušenostech získaných v rámci meziodvětvové spolupráce, jakož i navazování kontaktů mezi odborníky a vzájemné učení; |
| --- | --- |

11.

zvýšily informovanost všech zúčastněných stran, zejména tvůrců politik, kreativních pracovníků, odvětví, podniků a investorů, o kulturní, hospodářské a společenské hodnotě kreativity a inovací prostřednictvím meziodvětvové spolupráce. Za tímto účelem je důležité podporovat všeobecné šíření informací o osvědčených postupech, výsledcích a zkušenostech získaných v rámci meziodvětvové spolupráce, jakož i navazování kontaktů mezi odborníky a vzájemné učení;

| 12. | překonaly roztříštěné uvažování v tradičních oblastech politiky díky lepšímu začlenění kultury a umělecké kreativity do strategií hospodářského růstu, sociálních politik, rozvoje měst a regionů a udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

12.

překonaly roztříštěné uvažování v tradičních oblastech politiky díky lepšímu začlenění kultury a umělecké kreativity do strategií hospodářského růstu, sociálních politik, rozvoje měst a regionů a udržitelného rozvoje;

| 13. | nadále mapovaly stávající politiky a trendy související s kulturními a kreativními přesahy a zlepšovaly shromažďování údajů s cílem posílit tvorbu politiky, která je založena na faktech. To znamená, že je třeba rozvíjet nové metodiky pro měření kulturních a kreativních přesahů do jiných odvětví s cílem lépe zachytit jejich inovativní přínos a pochopit jejich širší dopad; |
| --- | --- |

13.

nadále mapovaly stávající politiky a trendy související s kulturními a kreativními přesahy a zlepšovaly shromažďování údajů s cílem posílit tvorbu politiky, která je založena na faktech. To znamená, že je třeba rozvíjet nové metodiky pro měření kulturních a kreativních přesahů do jiných odvětví s cílem lépe zachytit jejich inovativní přínos a pochopit jejich širší dopad;

| 14. | prosazovaly kreativní ekosystémy a multidisciplinární prostředí pro kulturní a kreativní odvětví prostřednictvím struktur, jako jsou inovační a podnikatelská střediska, akcelerátory pro začínající podniky, inkubátory, kreativní střediska, sdílené pracovní prostory a programy pro navazování kontaktů; |
| --- | --- |

14.

prosazovaly kreativní ekosystémy a multidisciplinární prostředí pro kulturní a kreativní odvětví prostřednictvím struktur, jako jsou inovační a podnikatelská střediska, akcelerátory pro začínající podniky, inkubátory, kreativní střediska, sdílené pracovní prostory a programy pro navazování kontaktů;

| 15. | prosazovaly vytváření průřezových kulturních a kreativních klastrů a sítí na vnitrostátní, evropské a mezinárodní úrovni s cílem podpořit vývoz kulturních a kreativních výrobků a služeb a zlepšit přístup na nové trhy; |
| --- | --- |

15.

prosazovaly vytváření průřezových kulturních a kreativních klastrů a sítí na vnitrostátní, evropské a mezinárodní úrovni s cílem podpořit vývoz kulturních a kreativních výrobků a služeb a zlepšit přístup na nové trhy;

| 16. | podporovaly využívání netechnologických a sociálních inovací a inovací ve službách v tradičních odvětvích, například zavedením přístupu designérského myšlení (2) a kreativity kulturní povahy do těchto odvětví; |
| --- | --- |

16.

podporovaly využívání netechnologických a sociálních inovací a inovací ve službách v tradičních odvětvích, například zavedením přístupu designérského myšlení (2) a kreativity kulturní povahy do těchto odvětví;

| 17. | podněcovaly kulturní a kreativní odvětví k využívání možností budoucího jednotného digitálního trhu; |
| --- | --- |

17.

podněcovaly kulturní a kreativní odvětví k využívání možností budoucího jednotného digitálního trhu;

VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY, ABY S NÁLEŽITÝM ZOHLEDNĚNÍM ZÁSADY SUBSIDIARITY:

| 18. | v úzké spolupráci s místními subjekty, nevládními a jinými organizacemi a podniky podporovaly kulturní a kreativní přesahy na místní a regionální úrovni, pokud možno na základě stávajících iniciativ. Bylo by možné rovněž zvážit vytváření multidisciplinárních klastrů za aktivní účasti místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

18.

v úzké spolupráci s místními subjekty, nevládními a jinými organizacemi a podniky podporovaly kulturní a kreativní přesahy na místní a regionální úrovni, pokud možno na základě stávajících iniciativ. Bylo by možné rovněž zvážit vytváření multidisciplinárních klastrů za aktivní účasti místních a regionálních orgánů;

| 19. | podporovaly iniciativy povzbuzující společné prosazování zájmů kulturních a kreativních odvětví s cílem překonat odvětvovou roztříštěnost a rozvinout komplexní strategické přístupy; |
| --- | --- |

19.

podporovaly iniciativy povzbuzující společné prosazování zájmů kulturních a kreativních odvětví s cílem překonat odvětvovou roztříštěnost a rozvinout komplexní strategické přístupy;

| 20. | podporovaly ve veřejném sektoru využívání přístupu založeného na designérském myšlení při řešení složitých otázek a využívání efektivních služeb zaměřených na uživatele (3); |
| --- | --- |

20.

podporovaly ve veřejném sektoru využívání přístupu založeného na designérském myšlení při řešení složitých otázek a využívání efektivních služeb zaměřených na uživatele (3);

| 21. | podporovaly podmínky příznivé pro kulturní a kreativní odvětví s cílem dále rozvíjet jejich potenciál v rámci meziodvětvových partnerství, a to i s ohledem na doporučení iniciativy „Evropské sdružení kreativních průmyslů“ (4), prostřednictvím vhodných opatření, mezi něž patří:






  — | inovativní finanční nástroje přizpůsobené potřebám a zvláštnostem odvětví, jako jsou systémy poukázek na kreativní inovace (5), předstartovní financování (6), skupinové financování, mechanismy záruk na půjčky, fondy rizikového financování (jako např. investoři typu „business angels“ a rizikový kapitál) a splatné příspěvky (7), s cílem diverzifikovat finanční podporu pro kulturní a kreativní odvětví. Bylo by možné zvážit i pilotní projekty podněcující k experimentování a podstupování rizika jako způsobu umožňujícího stimulovat inovace; |
| --- | --- | --- |

21.

podporovaly podmínky příznivé pro kulturní a kreativní odvětví s cílem dále rozvíjet jejich potenciál v rámci meziodvětvových partnerství, a to i s ohledem na doporučení iniciativy „Evropské sdružení kreativních průmyslů“ (4), prostřednictvím vhodných opatření, mezi něž patří:

—

inovativní finanční nástroje přizpůsobené potřebám a zvláštnostem odvětví, jako jsou systémy poukázek na kreativní inovace (5), předstartovní financování (6), skupinové financování, mechanismy záruk na půjčky, fondy rizikového financování (jako např. investoři typu „business angels“ a rizikový kapitál) a splatné příspěvky (7), s cílem diverzifikovat finanční podporu pro kulturní a kreativní odvětví. Bylo by možné zvážit i pilotní projekty podněcující k experimentování a podstupování rizika jako způsobu umožňujícího stimulovat inovace;

| — | platformy pro výměnu a odborná příprava pro investory, s cílem zvyšovat jejich povědomí o potenciálu kulturních a kreativních odvětví, a pro odborníky pracující v těchto odvětvích v zájmu rozvoje jejich dovedností s oblasti managementu a podnikání; |
| --- | --- |

—

platformy pro výměnu a odborná příprava pro investory, s cílem zvyšovat jejich povědomí o potenciálu kulturních a kreativních odvětví, a pro odborníky pracující v těchto odvětvích v zájmu rozvoje jejich dovedností s oblasti managementu a podnikání;

| 22. | podporovaly rozvoj průřezových dovedností, jako jsou kreativita, kulturní povědomí a podnikavost v rámci formálního vzdělávání a neformálního učení; povzbuzovaly případně meziodvětvové přístupy mezi různými oblastmi v rámci vysokoškolských institucí, například prostřednictvím společných programů mezi uměním a kulturou, vědou, inženýrstvím, technologií, podnikáním a dalšími relevantními oblastmi; |
| --- | --- |

22.

podporovaly rozvoj průřezových dovedností, jako jsou kreativita, kulturní povědomí a podnikavost v rámci formálního vzdělávání a neformálního učení; povzbuzovaly případně meziodvětvové přístupy mezi různými oblastmi v rámci vysokoškolských institucí, například prostřednictvím společných programů mezi uměním a kulturou, vědou, inženýrstvím, technologií, podnikáním a dalšími relevantními oblastmi;

VYZÝVÁ KOMISI, ABY:

| 23. | vypracovala komplexní strategický přístup na podporu konkurenceschopnosti a rozvoje kulturních a kreativních průmyslů a zdůraznila zároveň jejich úlohu v celkovém procesu inovace napříč všemi průmysly; |
| --- | --- |

23.

vypracovala komplexní strategický přístup na podporu konkurenceschopnosti a rozvoje kulturních a kreativních průmyslů a zdůraznila zároveň jejich úlohu v celkovém procesu inovace napříč všemi průmysly;

| 24. | lépe uzpůsobila a šířila informace o stávajících programech a fondech EU pro kulturní a kreativní odvětví za účelem posílení přesahů s dalšími oblastmi politiky; |
| --- | --- |

24.

lépe uzpůsobila a šířila informace o stávajících programech a fondech EU pro kulturní a kreativní odvětví za účelem posílení přesahů s dalšími oblastmi politiky;

| 25. | zvážila využívání stávajícího financování dostupného v rámci programů EU, jako např. Horizont 2020, Nástroj pro propojení Evropy, Erasmus+, COSME a Kreativní Evropa, pro přesahové projekty zaměřené například na:






  — | podporu multidisciplinárních týmů složených z umělců a výzkumných a technologických pracovníků; |
| --- | --- | --- |

25.

zvážila využívání stávajícího financování dostupného v rámci programů EU, jako např. Horizont 2020, Nástroj pro propojení Evropy, Erasmus+, COSME a Kreativní Evropa, pro přesahové projekty zaměřené například na:

—

podporu multidisciplinárních týmů složených z umělců a výzkumných a technologických pracovníků;

| — | lepší podporu netechnologických a sociálních inovací a inovací ve službách; |
| --- | --- |

—

lepší podporu netechnologických a sociálních inovací a inovací ve službách;

| — | rozvoj průřezových dovedností, jako je kritické myšlení a schopnost chopit se iniciativy; |
| --- | --- |

—

rozvoj průřezových dovedností, jako je kritické myšlení a schopnost chopit se iniciativy;

| — | podporu umělecké tvorby při rozvoji měst jako součásti inteligentních a kreativních měst; |
| --- | --- |

—

podporu umělecké tvorby při rozvoji měst jako součásti inteligentních a kreativních měst;

| — | podporu přístupu zaměřeného na uživatele v rámci modernizace veřejných služeb, např. uplatňováním designérského myšlení; |
| --- | --- |

—

podporu přístupu zaměřeného na uživatele v rámci modernizace veřejných služeb, např. uplatňováním designérského myšlení;

a neprodleně přistoupila k přípravám nezbytným pro zavedení Záručního nástroje pro kulturní a kreativní odvětví (8) v roce 2016;

| 26. | nadále pokračovala v práci zahájené jejími útvary, jako např. Eurostatem a Společným výzkumným střediskem, s cílem poskytovat informace a údaje týkající se přínosu kulturních a kreativních přesahů pro další hospodářská odvětví a oblasti politik, jakož i pro růst obecně; |
| --- | --- |

26.

nadále pokračovala v práci zahájené jejími útvary, jako např. Eurostatem a Společným výzkumným střediskem, s cílem poskytovat informace a údaje týkající se přínosu kulturních a kreativních přesahů pro další hospodářská odvětví a oblasti politik, jakož i pro růst obecně;

DOHODLA SE

| 27. | na vyhodnocení těchto závěrů v roce 2018. Cílem vyhodnocení bude posoudit pokrok dosažený členskými státy a Komisí v rámci opatření navazujících na závěry (9). Členské státy by měly být konzultovány o formě a rozsahu tohoto vyhodnocení, které by mělo být snadno proveditelné a užitečné. |
| --- | --- |

27.

na vyhodnocení těchto závěrů v roce 2018. Cílem vyhodnocení bude posoudit pokrok dosažený členskými státy a Komisí v rámci opatření navazujících na závěry (9). Členské státy by měly být konzultovány o formě a rozsahu tohoto vyhodnocení, které by mělo být snadno proveditelné a užitečné.

---

(1)  Na základě strategické příručky o podpoře kreativních partnerství vypracované pracovní skupinou pro otevřenou metodu koordinace (2014), http://ec.europa.eu/culture/library/reports/creative-partnerships_en.pdf

(2)  Designérské myšlení („design thinking“) je možné definovat jako formu myšlení zaměřeného na nalézání řešení, které se nesnaží o vyřešení konkrétního problému, ale stanoví si nejprve určitý cíl (lepší budoucí situace). Poskytuje komplexní a kreativní přístup, který může být uplatněn při řešení celé řady situací, zejména složitých a nečekaných.

(3)  Na základě dokumentu nazvaného „Provádění akčního plánu inovací vycházejících z designu“ (SWD (2013) 380 final).

(4)  Evropské sdružení kreativních průmyslů (ECIA) je integrovanou politickou iniciativou Komise, která probíhala v období let 2012 až 2014. Jejím cílem bylo otestovat a přezkoumat nové inovativní politické nástroje pro kreativní průmysly a vydat konkrétní doporučení.

(5)  Systémy poukázek na kreativní inovace představují malé úvěrové částky poskytované vládami malým a středním podnikům na nákup služeb zavádějících inovace (nové výrobky, služby nebo postupy) do jejich podnikatelské činnosti (doporučení ECIA).

(6)  Účelem předstartovního kapitálu je podpořit společnosti při přechodu od fáze prvotní myšlenky nebo prototypu k dosažení prvních příjmů z obchodní činnosti. Je určen na zcela počáteční fáze činnosti mladých inovativních podniků, kdy existuje vysoké riziko.

(7)  Splatné příspěvky představují nový nástroj financovaný orgány veřejné moci. Vybraný projekt obdrží současně dvojí financování spočívající v bezplatné půjčce a „splatném příspěvku“, které přijímající společnost uhradí zcela nebo částečně v závislosti na svých výsledcích podniku v průběhu období využívání (doporučení ECIA).

(8)  Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví je finančním nástrojem vytvořeným v rámci programu Kreativní Evropa (2014–2020). Jeho cílem je usnadnit přístup k financím pro mikropodniky a malé a střední podniky a organizace působící v kulturních a kreativních odvětvích.

(9)  Předchozí příklady zahrnují hodnocení provádění závěrů Rady z roku 2012 o správě kulturních záležitostí, uskutečněné v roce 2015.

---

| 27.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 172/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 172/17

---

Závěry Rady o úloze předškolního a základního vzdělávání při podpoře kreativity, inovativnosti a digitálních kompetencí

(2015/C 172/05)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

V SOUVISLOSTI S ÚSILÍM UNIE VYBUDOVAT DIGITÁLNÍ EKONOMIKU (1),

S OHLEDEM NA:

| 1. | doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení, v němž jsou vymezeny znalosti, dovednosti a postoje nezbytné pro rozvíjení digitálních kompetencí (2) jako jedněch z klíčových kompetencí, které všichni potřebují k osobnímu naplnění a rozvoji, aktivnímu občanství, sociálnímu začlenění a zaměstnání (3), a v němž je zdůrazněna klíčová úloha vzdělávání a odborné přípravy při zajišťování toho, aby všichni mladí lidé měli příležitost tyto kompetence rozvíjet a zlepšovat; |
| --- | --- |

1.

doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení, v němž jsou vymezeny znalosti, dovednosti a postoje nezbytné pro rozvíjení digitálních kompetencí (2) jako jedněch z klíčových kompetencí, které všichni potřebují k osobnímu naplnění a rozvoji, aktivnímu občanství, sociálnímu začlenění a zaměstnání (3), a v němž je zdůrazněna klíčová úloha vzdělávání a odborné přípravy při zajišťování toho, aby všichni mladí lidé měli příležitost tyto kompetence rozvíjet a zlepšovat;

| 2. | závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 22. května 2008 o podpoře tvořivosti a inovací prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy, v nichž byla zdůrazněna zejména rozhodující úloha učitelů a vzdělávacího prostředí při stimulování a podpoře kreativního potenciálu každého dítěte (4); |
| --- | --- |

2.

závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 22. května 2008 o podpoře tvořivosti a inovací prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy, v nichž byla zdůrazněna zejména rozhodující úloha učitelů a vzdělávacího prostředí při stimulování a podpoře kreativního potenciálu každého dítěte (4);

| 3. | závěry Rady ze dne 12. května 2009 o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (5), v nichž bylo za jeden ze čtyř strategických cílů rámce označeno zlepšení kreativity a inovativnosti na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy a za klíčovou výzvu v tomto ohledu osvojování průřezových klíčových kompetencí, mezi něž patří i kompetence digitální; |
| --- | --- |

3.

závěry Rady ze dne 12. května 2009 o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (5), v nichž bylo za jeden ze čtyř strategických cílů rámce označeno zlepšení kreativity a inovativnosti na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy a za klíčovou výzvu v tomto ohledu osvojování průřezových klíčových kompetencí, mezi něž patří i kompetence digitální;

| 4. | závěry Rady ze dne 27. listopadu 2009 o mediální gramotnosti v digitálním prostředí, v nichž bylo zdůrazněno, že je třeba podporovat nejen širší přístup k novým technologiím, ale také jejich odpovědné používání (6); |
| --- | --- |

4.

závěry Rady ze dne 27. listopadu 2009 o mediální gramotnosti v digitálním prostředí, v nichž bylo zdůrazněno, že je třeba podporovat nejen širší přístup k novým technologiím, ale také jejich odpovědné používání (6);

| 5. | závěry Rady ze dne 20. května 2011 o systému předškolního vzdělávání a péče (7), v nichž bylo vyjádřeno uznání, že vysoce kvalitní předškolní vzdělávání a péče doplňují ústřední úlohu rodiny, pokládají nezbytné základy pro osvojování jazyka, úspěšné celoživotní učení, sociální integraci, osobní rozvoj a zaměstnatelnost a současně podporují osvojování kognitivních i nekognitivních dovedností; |
| --- | --- |

5.

závěry Rady ze dne 20. května 2011 o systému předškolního vzdělávání a péče (7), v nichž bylo vyjádřeno uznání, že vysoce kvalitní předškolní vzdělávání a péče doplňují ústřední úlohu rodiny, pokládají nezbytné základy pro osvojování jazyka, úspěšné celoživotní učení, sociální integraci, osobní rozvoj a zaměstnatelnost a současně podporují osvojování kognitivních i nekognitivních dovedností;

| 6. | závěry Rady ze dne 29. listopadu 2011 o kulturních a tvůrčích schopnostech a jejich úloze při vytváření intelektuálního kapitálu Evropy (8), v nichž byly tyto schopnosti uznány za zdroj udržitelného a inkluzivního růstu v Evropě, zejména prostřednictvím rozvoje inovativních výrobků a služeb; |
| --- | --- |

6.

závěry Rady ze dne 29. listopadu 2011 o kulturních a tvůrčích schopnostech a jejich úloze při vytváření intelektuálního kapitálu Evropy (8), v nichž byly tyto schopnosti uznány za zdroj udržitelného a inkluzivního růstu v Evropě, zejména prostřednictvím rozvoje inovativních výrobků a služeb;

| 7. | závěry Rady ze dne 29. listopadu 2011 o ochraně dětí v digitálním světě (9), v nichž se zdůrazňuje, že je důležité zvyšovat povědomí dětí o potenciálních rizicích, která v digitálním světě existují, a vyzvaly k důslednému prosazování bezpečnosti na internetu a mediální gramotnosti ve školách, jakož i v zařízeních předškolního vzdělávání a péče; |
| --- | --- |

7.

závěry Rady ze dne 29. listopadu 2011 o ochraně dětí v digitálním světě (9), v nichž se zdůrazňuje, že je důležité zvyšovat povědomí dětí o potenciálních rizicích, která v digitálním světě existují, a vyzvaly k důslednému prosazování bezpečnosti na internetu a mediální gramotnosti ve školách, jakož i v zařízeních předškolního vzdělávání a péče;

| 8. | závěry Rady ze dne 26. listopadu 2012 o gramotnosti, v nichž bylo poukázáno na to, že v systémech vzdělávání dosud nebyl zcela zohledněn dopad nových technologií na gramotnost a že motivaci žáků a studentů může posílit revize učebních materiálů a metod vzhledem ke stupňující se digitalizaci, jakož i podpora učitelů při využívání nových pedagogických postupů (10); |
| --- | --- |

8.

závěry Rady ze dne 26. listopadu 2012 o gramotnosti, v nichž bylo poukázáno na to, že v systémech vzdělávání dosud nebyl zcela zohledněn dopad nových technologií na gramotnost a že motivaci žáků a studentů může posílit revize učebních materiálů a metod vzhledem ke stupňující se digitalizaci, jakož i podpora učitelů při využívání nových pedagogických postupů (10);

| 9. | závěry Rady ze dne 26. listopadu 2012 o Evropské strategii pro Internet lépe uzpůsobený dětem (11), v nichž byla zdůrazněna významná úloha odvětví vzdělávání i rodičů, pokud jde o pomoc dětem při bezpečném a přínosném využívání možností internetu, jakož i nezbytnost, aby učitelé a rodiče drželi krok se stále novými technologickými změnami; |
| --- | --- |

9.

závěry Rady ze dne 26. listopadu 2012 o Evropské strategii pro Internet lépe uzpůsobený dětem (11), v nichž byla zdůrazněna významná úloha odvětví vzdělávání i rodičů, pokud jde o pomoc dětem při bezpečném a přínosném využívání možností internetu, jakož i nezbytnost, aby učitelé a rodiče drželi krok se stále novými technologickými změnami;

| 10. | závěry Rady ze dne 20. května 2014 o účinném vzdělávání učitelů, v nichž byla zdůrazněna potřeba, aby se sami učitelé v dostatečné míře seznamovali s nástroji digitálního vzdělávání a otevřenými vzdělávacími zdroji, a mohli je tak efektivně využívat při výuce a umožnit studujícím, aby si i oni osvojili digitální kompetence (12). |
| --- | --- |

10.

závěry Rady ze dne 20. května 2014 o účinném vzdělávání učitelů, v nichž byla zdůrazněna potřeba, aby se sami učitelé v dostatečné míře seznamovali s nástroji digitálního vzdělávání a otevřenými vzdělávacími zdroji, a mohli je tak efektivně využívat při výuce a umožnit studujícím, aby si i oni osvojili digitální kompetence (12).

A VZHLEDEM K DALŠÍM SOUVISEJÍCÍM PRVKŮM, JEŽ JSOU UVEDENY V PŘÍLOZE TĚCHTO ZÁVĚRŮ,

UZNÁVÁ, ŽE:

| 1. | podpora kreativity, inovativnosti a digitálních kompetencí v rámci vzdělávání v raném věku (13) se může příznivě projevit v pozdějším období v tom smyslu, že vytvoří základy pro další učení, umožní rozvoj znalostí na mnohem vyšší úrovni a obecně zlepší schopnost každého dítěte osvojit si kreativní dovednosti a dovednosti v oblasti kritického myšlení a stát se odpovědným občanem Evropy zítřka, schopným vyrovnat se s výzvami stále více propojeného a globalizovaného světa; |
| --- | --- |

1.

podpora kreativity, inovativnosti a digitálních kompetencí v rámci vzdělávání v raném věku (13) se může příznivě projevit v pozdějším období v tom smyslu, že vytvoří základy pro další učení, umožní rozvoj znalostí na mnohem vyšší úrovni a obecně zlepší schopnost každého dítěte osvojit si kreativní dovednosti a dovednosti v oblasti kritického myšlení a stát se odpovědným občanem Evropy zítřka, schopným vyrovnat se s výzvami stále více propojeného a globalizovaného světa;

| 2. | schopnost inovovat a vyvíjet nové výrobky a služby závisí do značné míry na využití výhod plynoucích z digitální revoluce, která ohromujícím tempem transformuje ekonomiky a společnosti, což znamená, že v nadcházejících desetiletích bude hospodářský úspěch záviset mimo jiné na občanech, kteří budou disponovat kreativními a inovativními schopnostmi a budou vybaveni digitálními kompetencemi na vysoké úrovni; |
| --- | --- |

2.

schopnost inovovat a vyvíjet nové výrobky a služby závisí do značné míry na využití výhod plynoucích z digitální revoluce, která ohromujícím tempem transformuje ekonomiky a společnosti, což znamená, že v nadcházejících desetiletích bude hospodářský úspěch záviset mimo jiné na občanech, kteří budou disponovat kreativními a inovativními schopnostmi a budou vybaveni digitálními kompetencemi na vysoké úrovni;

| 3. | má-li být uspokojena rostoucí poptávka po uživatelích s digitálními kompetencemi a po odbornících v oblasti informačních a komunikačních technologií, musí Evropa začít řešit náročný úkol, tj. poskytnout všem občanům příležitost k tomu, aby projevili svůj kreativní nebo inovativní potenciál a aby prostřednictvím celoživotního učení rozvíjeli své digitální kompetence. |
| --- | --- |

3.

má-li být uspokojena rostoucí poptávka po uživatelích s digitálními kompetencemi a po odbornících v oblasti informačních a komunikačních technologií, musí Evropa začít řešit náročný úkol, tj. poskytnout všem občanům příležitost k tomu, aby projevili svůj kreativní nebo inovativní potenciál a aby prostřednictvím celoživotního učení rozvíjeli své digitální kompetence.

SOUHLASÍ PROTO S TÍM, ŽE:

pokud jde o kreativitu a inovativnost:

| 1. | Pro rozvoj kreativních a inovativních schopností od raného věku, které jsou klíčovými faktory nejen pro posílení budoucí hospodářské konkurenceschopnosti a zaměstnatelnosti, ale neméně důležitou měrou i pro podporu osobního naplnění a rozvoje, sociálního začlenění a aktivního občanství, mají zásadní význam systémy vzdělávání a odborné přípravy, společně s neformálním a informálním učením. |
| --- | --- |

1.

Pro rozvoj kreativních a inovativních schopností od raného věku, které jsou klíčovými faktory nejen pro posílení budoucí hospodářské konkurenceschopnosti a zaměstnatelnosti, ale neméně důležitou měrou i pro podporu osobního naplnění a rozvoje, sociálního začlenění a aktivního občanství, mají zásadní význam systémy vzdělávání a odborné přípravy, společně s neformálním a informálním učením.

| 2. | Učitelům a pracovníkům působícím v oblasti předškolního vzdělávání a péče náleží zásadní úloha, pokud jde o podněcování dětské zvídavosti, představivosti a ochoty experimentovat i pokud jde o pomoc dětem, aby si osvojily nejen základní dovednosti a specifické znalosti, ale také průřezové kompetence, které jsou pro kreativitu a inovativnost nezbytné, jako je kritické myšlení, řešení problémů a iniciativnost. |
| --- | --- |

2.

Učitelům a pracovníkům působícím v oblasti předškolního vzdělávání a péče náleží zásadní úloha, pokud jde o podněcování dětské zvídavosti, představivosti a ochoty experimentovat i pokud jde o pomoc dětem, aby si osvojily nejen základní dovednosti a specifické znalosti, ale také průřezové kompetence, které jsou pro kreativitu a inovativnost nezbytné, jako je kritické myšlení, řešení problémů a iniciativnost.

| 3. | Učení hrou, kam mohou patřit různé pedagogicky hodnotné hry a digitální nástroje, podporuje nejen představivost, intuici a zvídavou mysl, ale také schopnost spolupracovat a řešit problémy, a je tedy důležité pro rozvoj a učení každého dítěte, zejména pak v raném věku. |
| --- | --- |

3.

Učení hrou, kam mohou patřit různé pedagogicky hodnotné hry a digitální nástroje, podporuje nejen představivost, intuici a zvídavou mysl, ale také schopnost spolupracovat a řešit problémy, a je tedy důležité pro rozvoj a učení každého dítěte, zejména pak v raném věku.

| 4. | Toto vše má významný dopad, pokud jde o modernizaci pedagogických metod, výukových nástrojů a vzdělávacího prostředí, jakož i o počáteční odbornou přípravu a průběžný profesní rozvoj učitelů a pracovníků působících v oblasti předškolního vzdělávání a péče, které musí zajistit, že tito učitelé a pracovníci budou schopni podněcovat u dětí kreativitu a inovativnost tím, že budou tyto aspekty sami uplatňovat ve své výuce. |
| --- | --- |

4.

Toto vše má významný dopad, pokud jde o modernizaci pedagogických metod, výukových nástrojů a vzdělávacího prostředí, jakož i o počáteční odbornou přípravu a průběžný profesní rozvoj učitelů a pracovníků působících v oblasti předškolního vzdělávání a péče, které musí zajistit, že tito učitelé a pracovníci budou schopni podněcovat u dětí kreativitu a inovativnost tím, že budou tyto aspekty sami uplatňovat ve své výuce.

a pokud jde o digitální kompetence:

| 5. | Digitální nástroje sice nemohou být používány namísto základních výukových aktivit, zkušeností a materiálů, avšak zajištění těchto nástrojů a jejich případné začlenění do procesu výuky a učení může přispět ke zkvalitnění a zefektivnění tohoto procesu, jakož i ke zvýšení motivace žáků, jejich lepšímu chápání a lepším výsledkům v učení. |
| --- | --- |

5.

Digitální nástroje sice nemohou být používány namísto základních výukových aktivit, zkušeností a materiálů, avšak zajištění těchto nástrojů a jejich případné začlenění do procesu výuky a učení může přispět ke zkvalitnění a zefektivnění tohoto procesu, jakož i ke zvýšení motivace žáků, jejich lepšímu chápání a lepším výsledkům v učení.

| 6. | Účinný a věku přiměřený rozvoj digitálních kompetencí v rámci předškolního vzdělávání a péče a základního vzdělávání má významný dopad na pedagogické metody, hodnocení, pedagogické zdroje a vzdělávací prostředí; důležitý je i z toho důvodu, že napomáhá ke zmenšování digitální propasti. |
| --- | --- |

6.

Účinný a věku přiměřený rozvoj digitálních kompetencí v rámci předškolního vzdělávání a péče a základního vzdělávání má významný dopad na pedagogické metody, hodnocení, pedagogické zdroje a vzdělávací prostředí; důležitý je i z toho důvodu, že napomáhá ke zmenšování digitální propasti.

| 7. | Neméně důležitá je skutečnost, že výše uvedené má dopad i na počáteční vzdělávání a průběžný profesní rozvoj jak učitelů, tak pracovníků působících v oblasti předškolního vzdělávání a péče, neboť je třeba zajistit, aby rozvíjeli svoje schopnosti, metodiky a dovednosti s cílem prosazovat účinné a odpovědné používání nových technologií při výuce a podporovat děti v procesu rozvíjení digitálních kompetencí. |
| --- | --- |

7.

Neméně důležitá je skutečnost, že výše uvedené má dopad i na počáteční vzdělávání a průběžný profesní rozvoj jak učitelů, tak pracovníků působících v oblasti předškolního vzdělávání a péče, neboť je třeba zajistit, aby rozvíjeli svoje schopnosti, metodiky a dovednosti s cílem prosazovat účinné a odpovědné používání nových technologií při výuce a podporovat děti v procesu rozvíjení digitálních kompetencí.

| 8. | Ve světě, v němž mnohé děti poměrně snadno zacházejí s digitálními médii, musí vzdělávání a odborná příprava hrát důležitou úlohu i v tom ohledu, že mají prosazovat bezpečné a odpovědné používání digitálních nástrojů a rozvíjet mediální gramotnost, tj. schopnost nejen nalézt digitálně vytvořený obsah, ale především tento obsah interpretovat, používat, sdílet, vytvářet a kriticky hodnotit. |
| --- | --- |

8.

Ve světě, v němž mnohé děti poměrně snadno zacházejí s digitálními médii, musí vzdělávání a odborná příprava hrát důležitou úlohu i v tom ohledu, že mají prosazovat bezpečné a odpovědné používání digitálních nástrojů a rozvíjet mediální gramotnost, tj. schopnost nejen nalézt digitálně vytvořený obsah, ale především tento obsah interpretovat, používat, sdílet, vytvářet a kriticky hodnotit.

VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY, S NÁLEŽITÝM ZOHLEDNĚNÍM SUBSIDIARITY A AUTONOMIE INSTITUCÍ, ABY:

pokud jde o kreativitu a inovativnost:

| 1. | vybízely instituce vzdělávající učitele a pracovníky působící v oblasti předškolního vzdělávání a péče a poskytovatele odborné přípravy na pracovišti k tomu, aby uzpůsobili své programy s cílem začlenit nové učební nástroje a vypracovat vhodné pedagogické postupy, které by podpořily kreativitu a inovativnost již od raného věku; |
| --- | --- |

1.

vybízely instituce vzdělávající učitele a pracovníky působící v oblasti předškolního vzdělávání a péče a poskytovatele odborné přípravy na pracovišti k tomu, aby uzpůsobili své programy s cílem začlenit nové učební nástroje a vypracovat vhodné pedagogické postupy, které by podpořily kreativitu a inovativnost již od raného věku;

| 2. | vybízely poskytovatele vzdělávání, případně příslušné orgány, aby na odpovídající úrovni vybavili školy a zařízení předškolního vzdělávání a péče s cílem podněcovat rozvoj kreativních a inovativních schopností; |
| --- | --- |

2.

vybízely poskytovatele vzdělávání, případně příslušné orgány, aby na odpovídající úrovni vybavili školy a zařízení předškolního vzdělávání a péče s cílem podněcovat rozvoj kreativních a inovativních schopností;

| 3. | vybízely poskytovatele programů počátečního vzdělávání a průběžného profesního rozvoje určených učitelům a pracovníkům působícím v oblasti předškolního vzdělávání a péče, aby zohledňovali účinné metody, jak podporovat zvídavost, experimentování, kreativní a kritické myšlení a kulturní porozumění, například prostřednictvím umění, hudby a divadla, a prozkoumali potenciál tvůrčích partnerství; |
| --- | --- |

3.

vybízely poskytovatele programů počátečního vzdělávání a průběžného profesního rozvoje určených učitelům a pracovníkům působícím v oblasti předškolního vzdělávání a péče, aby zohledňovali účinné metody, jak podporovat zvídavost, experimentování, kreativní a kritické myšlení a kulturní porozumění, například prostřednictvím umění, hudby a divadla, a prozkoumali potenciál tvůrčích partnerství;

| 4. | prosazovaly rozvoj aktivit pro děti v rámci formálního, neformálního a informálního učení, jejichž cílem je podněcovat kreativitu a inovativnost, a současně aby uznaly důležitou úlohu rodičů a rodin; |
| --- | --- |

4.

prosazovaly rozvoj aktivit pro děti v rámci formálního, neformálního a informálního učení, jejichž cílem je podněcovat kreativitu a inovativnost, a současně aby uznaly důležitou úlohu rodičů a rodin;

a pokud jde o digitální kompetence:

| 5. | usnadňovaly přístup k informačním a komunikačním technologiím a jejich propagaci, jakož i rozvoj digitálních kompetencí tím, že v předškolním a základním vzdělávání budou způsobem odpovídajícím věku dětí využívány digitální nástroje a začleňovány do vzdělávacího procesu, přičemž je třeba uznat důležitou úlohu rodičů a rodin, jakož i odlišné vzdělávací potřeby dětí různého věku; |
| --- | --- |

5.

usnadňovaly přístup k informačním a komunikačním technologiím a jejich propagaci, jakož i rozvoj digitálních kompetencí tím, že v předškolním a základním vzdělávání budou způsobem odpovídajícím věku dětí využívány digitální nástroje a začleňovány do vzdělávacího procesu, přičemž je třeba uznat důležitou úlohu rodičů a rodin, jakož i odlišné vzdělávací potřeby dětí různého věku;

| 6. | vybízely k vytvoření a používání jednak digitálních nástrojů pro účely výuky, a jednak pedagogických metod, které mohou přispět ke zlepšení kompetencí ve všech oblastech, mezi něž patří zejména čtení a psaní, počty, matematika, přírodní vědy, technologie a cizí jazyky, a to s cílem řešit některé z výzev, na něž upozornily nedávné mezinárodní průzkumy (14). |
| --- | --- |

6.

vybízely k vytvoření a používání jednak digitálních nástrojů pro účely výuky, a jednak pedagogických metod, které mohou přispět ke zlepšení kompetencí ve všech oblastech, mezi něž patří zejména čtení a psaní, počty, matematika, přírodní vědy, technologie a cizí jazyky, a to s cílem řešit některé z výzev, na něž upozornily nedávné mezinárodní průzkumy (14).

| 7. | vybízely poskytovatele vzdělávání, případně příslušné orgány, aby na odpovídající úrovni vybavili školy a zařízení poskytující předškolní vzdělávání s cílem podpořit věkově přiměřený rozvoj digitálních kompetencí, zejména širším poskytováním různých digitálních nástrojů a infrastruktury; |
| --- | --- |

7.

vybízely poskytovatele vzdělávání, případně příslušné orgány, aby na odpovídající úrovni vybavili školy a zařízení poskytující předškolní vzdělávání s cílem podpořit věkově přiměřený rozvoj digitálních kompetencí, zejména širším poskytováním různých digitálních nástrojů a infrastruktury;

| 8. | vybízely vyučující na pedagogických školách a v zařízeních předškolního vzdělávání a péče, učitele, pracovníky působící v oblasti předškolního vzdělávání a péče a vedoucí pracovníky škol, aby si prostřednictvím základní odborné přípravy a průběžného profesního rozvoje sami osvojili digitální kompetence na dostatečné úrovni, včetně schopnosti používat informační a komunikační technologie pro účely výuky, a aby vypracovali účinné metody na podporu mediální gramotnosti od raného věku; |
| --- | --- |

8.

vybízely vyučující na pedagogických školách a v zařízeních předškolního vzdělávání a péče, učitele, pracovníky působící v oblasti předškolního vzdělávání a péče a vedoucí pracovníky škol, aby si prostřednictvím základní odborné přípravy a průběžného profesního rozvoje sami osvojili digitální kompetence na dostatečné úrovni, včetně schopnosti používat informační a komunikační technologie pro účely výuky, a aby vypracovali účinné metody na podporu mediální gramotnosti od raného věku;

| 9. | prozkoumaly potenciál digitálních nástrojů na podporu učení v různých prostředích a zajistily individuálnější přístup k učení, který by zohledňoval širokou škálu schopností, jak vysoce nadaných dětí, tak dětí s nízkými studijními předpoklady, jakož i děti ze znevýhodněných prostředí a děti se zvláštními potřebami; |
| --- | --- |

9.

prozkoumaly potenciál digitálních nástrojů na podporu učení v různých prostředích a zajistily individuálnější přístup k učení, který by zohledňoval širokou škálu schopností, jak vysoce nadaných dětí, tak dětí s nízkými studijními předpoklady, jakož i děti ze znevýhodněných prostředí a děti se zvláštními potřebami;

| 10. | podpořily komunikaci a spolupráci mezi školami a mezi učiteli na regionální, celostátní, evropské a mezinárodní úrovni, mimo jiné prostřednictvím eTwinningu; |
| --- | --- |

10.

podpořily komunikaci a spolupráci mezi školami a mezi učiteli na regionální, celostátní, evropské a mezinárodní úrovni, mimo jiné prostřednictvím eTwinningu;

| 11. | prozkoumaly možnosti spolupráce s uživateli produktů s otevřeným zdrojovým kódem v oblasti inovativních vzdělávacích nástrojů a digitální kreativity; |
| --- | --- |

11.

prozkoumaly možnosti spolupráce s uživateli produktů s otevřeným zdrojovým kódem v oblasti inovativních vzdělávacích nástrojů a digitální kreativity;

| 12. | vynaložily úsilí na podporu mediálního vzdělávání a gramotnosti, zejména bezpečného a odpovědného používání digitálních technologií v předškolním a základním vzdělávání. |
| --- | --- |

12.

vynaložily úsilí na podporu mediálního vzdělávání a gramotnosti, zejména bezpečného a odpovědného používání digitálních technologií v předškolním a základním vzdělávání.

VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY:

| 1. | přijaly vhodná opatření a iniciativy zaměřené na podporu kreativity, inovativnosti a digitálních kompetencí v předškolním a základním vzdělávání, a aby k podpoře těchto opatření a iniciativ účinně využívaly evropských zdrojů, jako je například program Erasmus+ a evropský strukturální a investiční fond; |
| --- | --- |

1.

přijaly vhodná opatření a iniciativy zaměřené na podporu kreativity, inovativnosti a digitálních kompetencí v předškolním a základním vzdělávání, a aby k podpoře těchto opatření a iniciativ účinně využívaly evropských zdrojů, jako je například program Erasmus+ a evropský strukturální a investiční fond;

| 2. | podporovaly a rozvíjely spolupráci, výměnu osvědčených postupů a vzájemné učení, pokud jde o otázku podpory kreativity, inovativnosti a digitálních kompetencí v předškolním a základním vzdělávání, jakož i prostřednictvím neformálního a informálního učení; |
| --- | --- |

2.

podporovaly a rozvíjely spolupráci, výměnu osvědčených postupů a vzájemné učení, pokud jde o otázku podpory kreativity, inovativnosti a digitálních kompetencí v předškolním a základním vzdělávání, jakož i prostřednictvím neformálního a informálního učení;

| 3. | na základě výzkumu určily příklady nejúčinnějších metod a postupů, které by mohli v jednotlivých etapách předškolního vzdělávání a péče a základního vzdělávání využívat učitelé a pracovníci působící v oblasti předškolního vzdělávání a péče s cílem pomoci dětem, aby získaly kreativní a inovativní schopnosti a osvojily si digitální kompetence, a aby v této souvislosti zvážily případné uplatnění klíčových zásad rámce kvality pro předškolní vzdělávání a péči. |
| --- | --- |

3.

na základě výzkumu určily příklady nejúčinnějších metod a postupů, které by mohli v jednotlivých etapách předškolního vzdělávání a péče a základního vzdělávání využívat učitelé a pracovníci působící v oblasti předškolního vzdělávání a péče s cílem pomoci dětem, aby získaly kreativní a inovativní schopnosti a osvojily si digitální kompetence, a aby v této souvislosti zvážily případné uplatnění klíčových zásad rámce kvality pro předškolní vzdělávání a péči.

A VYZÝVAJÍ KOMISI, ABY:

| 1. | pokračovala v činnosti v rámci pracovní skupiny pro průřezové dovednosti a pracovní skupiny pro digitální učení a učení on-line, zřízených v souvislosti s „ET 2020“, s cílem podpořit případně již od raného věku kreativitu, inovativnost a digitální kompetence; |
| --- | --- |

1.

pokračovala v činnosti v rámci pracovní skupiny pro průřezové dovednosti a pracovní skupiny pro digitální učení a učení on-line, zřízených v souvislosti s „ET 2020“, s cílem podpořit případně již od raného věku kreativitu, inovativnost a digitální kompetence;

| 2. | prosazovala spolupráci a vzájemné učení na evropské úrovni, a to jak v kontextu strategického rámce „ET 2020“, tak prostřednictvím programu Erasmus+; |
| --- | --- |

2.

prosazovala spolupráci a vzájemné učení na evropské úrovni, a to jak v kontextu strategického rámce „ET 2020“, tak prostřednictvím programu Erasmus+;

| 3. | v rámci stávajících nástrojů a zpráv pokračovala v monitorování oblastí, na které se vztahují tyto závěry, aniž by současně docházelo k jakékoli další administrativní zátěži. |
| --- | --- |

3.

v rámci stávajících nástrojů a zpráv pokračovala v monitorování oblastí, na které se vztahují tyto závěry, aniž by současně docházelo k jakékoli další administrativní zátěži.

---

(1)  Závěry Evropské rady ze zasedání ve dnech 24. a 25. října 2013 (EUCO 169/13, oddíl I, zejména body 1 až 12).

(2)  „Schopností práce s digitálními technologiemi se rozumí jisté a kritické používání technologií informační společnosti (dále jen ‚TIS‘) při práci, ve volném čase a v komunikaci. Předpokladem je základní znalost informačních a komunikačních technologií, tj. používání počítačů k získávání, hodnocení, ukládání, vytváření a výměně informací a ke komunikaci a spolupráci v rámci sítí prostřednictvím internetu.“ atd.

(3)  Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10.

(4)  Úř. věst. C 141, 7.6.2008, s. 17.

(5)  Úř. věst. C 119, 28.5.2009, s. 2.

(6)  Dokument 15441/09.

(7)  Úř. věst. C 175, 15.6.2011, s. 8.

(8)  Úř. věst. C 372, 20.12.2011, s. 19.

(9)  Úř. věst. C 372, 20.12.2011, s. 15.

(10)  Úř. věst. C 393, 19.12.2012, s. 1.

(11)  Úř. věst. C 393, 19.12.2012, s. 11.

(12)  Úř. věst. C 183, 14.6.2014, s. 22.

(13)  Etapy vzdělávání uváděné v těchto závěrech odpovídají přibližně:

| — | úrovni ISCED 0.2 (předškolní vzdělávání): „Vzdělávání, jehož cílem je podpora rozvoje v rané fázi za účelem přípravy na nástup do školy a život ve společnosti. Programy určené pro děti od 3 let do zahájení školní docházky.“ |
| --- | --- |

—

úrovni ISCED 0.2 (předškolní vzdělávání): „Vzdělávání, jehož cílem je podpora rozvoje v rané fázi za účelem přípravy na nástup do školy a život ve společnosti. Programy určené pro děti od 3 let do zahájení školní docházky.“

| — | úroveň ISCED 1 (základní vzdělávání): „Programy standardně určené k tomu, aby si žáci osvojili základní dovednosti v oblasti čtení, psaní a matematiky a vytvořili pevný základ pro vzdělávání.“ |
| --- | --- |

—

úroveň ISCED 1 (základní vzdělávání): „Programy standardně určené k tomu, aby si žáci osvojili základní dovednosti v oblasti čtení, psaní a matematiky a vytvořili pevný základ pro vzdělávání.“

(14)  Výsledky průzkumu PISA za rok 2012 (při němž byli testováni patnáctiletí žáci ve čtení, matematice a přírodních vědách) ukazují na pokrok v úsilí o dosažení cíle pro rok 2020, kdy míra žáků s problémy v základních dovednostech by měla být nejvýše 15 %, ačkoliv EU jako celek je výrazně pozadu v oblasti matematiky. Doporučuje se vynakládat trvalé úsilí ve všech oblastech, zejména v případě žáků s nízkým socioekonomickým postavením. Výsledky prvního evropského průzkumu jazykových kompetencí (2012) ukazují celkově nízkou úroveň testovaných znalostí prvního i druhého cizího jazyka, ačkoliv mezi členskými státy existují v tomto ohledu rozdíly.

---

PŘÍLOHA

Další související prvky

| 1. | Závěrečná zpráva skupiny odborníků EU na vysoké úrovni pro gramotnost, září 2012 (1). |
| --- | --- |

1.

Závěrečná zpráva skupiny odborníků EU na vysoké úrovni pro gramotnost, září 2012 (1).

| 2. | Sdělení Komise ze dne 25. září 2013 nazvané „Otevření systémů vzdělávání: nové technologie a otevřené vzdělávací zdroje jakožto prostředky inovativní výuky a učení pro všechny“ (2). |
| --- | --- |

2.

Sdělení Komise ze dne 25. září 2013 nazvané „Otevření systémů vzdělávání: nové technologie a otevřené vzdělávací zdroje jakožto prostředky inovativní výuky a učení pro všechny“ (2).

| 3. | Publikace Evropské komise z roku 2013: „Comenius – příklady osvědčených postupů“ (3). |
| --- | --- |

3.

Publikace Evropské komise z roku 2013: „Comenius – příklady osvědčených postupů“ (3).

| 4. | Publikace Evropské komise, sítě European Schoolnet a univerzity z Lutychu z roku 2013: „Průzkum ve školách – informační a komunikační technologie ve vzdělávání“ (4). |
| --- | --- |

4.

Publikace Evropské komise, sítě European Schoolnet a univerzity z Lutychu z roku 2013: „Průzkum ve školách – informační a komunikační technologie ve vzdělávání“ (4).

| 5. | Publikace OECD z roku 2013: „Inovativní prostředí pro učení“ (5). |
| --- | --- |

5.

Publikace OECD z roku 2013: „Inovativní prostředí pro učení“ (5).

| 6. | Evropská konference na vysoké úrovni na téma „Vzdělávání v digitální éře“, která se konala v Bruselu dne 11. prosince 2014. |
| --- | --- |

6.

Evropská konference na vysoké úrovni na téma „Vzdělávání v digitální éře“, která se konala v Bruselu dne 11. prosince 2014.

| 7. | Zpráva tematické pracovní skupiny pro předškolní vzdělávání a péči z roku 2014 nazvaná „Návrh klíčových zásad kvalitativního rámce pro předškolní vzdělávání a péči“ (6). |
| --- | --- |

7.

Zpráva tematické pracovní skupiny pro předškolní vzdělávání a péči z roku 2014 nazvaná „Návrh klíčových zásad kvalitativního rámce pro předškolní vzdělávání a péči“ (6).

---

(1)  Viz http://ec.europa.eu/education/policy/school/doc/literacy-report_en.pdf

(2)  Dokument 14116/13 + ADD 1.

(3)  Viz http://ec.europa.eu/education/library/publications/2013/comenius_en.pdf

(4)  Viz https://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/KK-31-13-401-EN-N.pdf

(5)  Viz http://www.oecd-ilibrary.org/education/innovative-learning-environments_9789264203488-en

(6)  http://ec.europa.eu/education/policy/strategic-framework/archive/documents/ecec-quality-framework_en.pdf

---

| 27.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 172/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 172/22

---

Oznámení určené osobám a subjektům, na něž se vztahují omezující opatření stanovená v rozhodnutí Rady 2011/137/SZBP a nařízení Rady (EU) č. 204/2011 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Libyi

(2015/C 172/06)

Osobám a subjektům, které jsou v současné době určeny v přílohách II a IV rozhodnutí Rady 2011/137/SZBP (1) a v přílozeIII nařízení Rady (EU) č. 204/2011 (2) o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Libyi, se dávají na vědomí níže uvedené informace.

Rada má v úmyslu pozměnit odůvodnění týkající se těchto osob a subjektů: Mr. ABDUSSALAM Abdussalam Mohammed, Mr. ABU SHAARIYA, Mr. ASHKAL Omar, Dr. AL-BAGHDADI Abdulqader Mohammed, Mr. DIBRI Abdulqader Yusef, Mr. QADHAF AL-DAM Sayyid Mohammed, TOHAMI General Khaled, Mr. FARKASH Mohammed Boucharaya, Mr. EL-KASSIM ZOUAI Mohamed Abou, Mr. AL-MAHMOUDI Baghdadi, Mr. HIJAZI Mohamad Mahmoud, Mr. AL-GAOUD Abdelmajid, Mr. AL-CHARIF Ibrahim Zarroug, Mr. FAKHIRI Abdelkebir Mohamad, Mr. MANSOUR Abdallah, Mr. AL QADHAFI Quren Salih Quren, Mr. AL KUNI Colonel Amid Husain a Mr. Taher Juwadi, Waatassimou Foundation, Revolutionary Guard Corps, Al-Inma Holding Co. for Services Investments, Al-Inma Holding Co. For Industrial Investments and Al-Inma Holding Co. for Construction a Real Estate Developments (uvedených jako č. 2, 3, 5, 6, 7, 9, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 5, 7, 18, 19 a 22 v daném pořadí v přílohách II a IV rozhodnutí Rady 2011/137/SZBP a v příloze III nařízení Rady (EU) č. 204/2011).

Dotčeným osobám a subjektům se oznamuje, že mohou do 10. června 2015 zaslat Radě žádost o poskytnutí zamýšlených odůvodnění na tuto adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  Úř. věst. L 58, 3.3.2011, s. 53.

(2)  Úř. věst. L 58, 3.3.2011, s. 1.

---

Evropská komise

| 27.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 172/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 172/23

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

25. května 2015

(2015/C 172/07)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0978 |
| JPY | japonský jen | 133,39 |
| DKK | dánská koruna | 7,4552 |
| GBP | britská libra | 0,71000 |
| SEK | švédská koruna | 9,2425 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0349 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,3900 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,372 |
| HUF | maďarský forint | 307,71 |
| PLN | polský zlotý | 4,1075 |
| RON | rumunský lei | 4,4539 |
| TRY | turecká lira | 2,8665 |
| AUD | australský dolar | 1,4023 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3496 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,5100 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,5025 |
| SGD | singapurský dolar | 1,4728 |
| KRW | jihokorejský won | 1 204,41 |
| ZAR | jihoafrický rand | 13,1034 |
| CNY | čínský juan | 6,8098 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5383 |
| IDR | indonéská rupie | 14 471,40 |
| MYR | malajsijský ringgit | 3,9668 |
| PHP | filipínské peso | 48,958 |
| RUB | ruský rubl | 54,8810 |
| THB | thajský baht | 36,882 |
| BRL | brazilský real | 3,4250 |
| MXN | mexické peso | 16,7662 |
| INR | indická rupie | 69,7761 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0978

JPY

japonský jen

133,39

DKK

dánská koruna

7,4552

GBP

britská libra

0,71000

SEK

švédská koruna

9,2425

CHF

švýcarský frank

1,0349

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,3900

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,372

HUF

maďarský forint

307,71

PLN

polský zlotý

4,1075

RON

rumunský lei

4,4539

TRY

turecká lira

2,8665

AUD

australský dolar

1,4023

CAD

kanadský dolar

1,3496

HKD

hongkongský dolar

8,5100

NZD

novozélandský dolar

1,5025

SGD

singapurský dolar

1,4728

KRW

jihokorejský won

1 204,41

ZAR

jihoafrický rand

13,1034

CNY

čínský juan

6,8098

HRK

chorvatská kuna

7,5383

IDR

indonéská rupie

14 471,40

MYR

malajsijský ringgit

3,9668

PHP

filipínské peso

48,958

RUB

ruský rubl

54,8810

THB

thajský baht

36,882

BRL

brazilský real

3,4250

MXN

mexické peso

16,7662

INR

indická rupie

69,7761

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 27.5.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 172/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 172/24

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

26. května 2015

(2015/C 172/08)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0926 |
| JPY | japonský jen | 134,07 |
| DKK | dánská koruna | 7,4549 |
| GBP | britská libra | 0,70960 |
| SEK | švédská koruna | 9,1860 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0351 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,3685 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,407 |
| HUF | maďarský forint | 309,17 |
| PLN | polský zlotý | 4,1391 |
| RON | rumunský lei | 4,4598 |
| TRY | turecká lira | 2,8751 |
| AUD | australský dolar | 1,4020 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3520 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,4706 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,4981 |
| SGD | singapurský dolar | 1,4707 |
| KRW | jihokorejský won | 1 207,02 |
| ZAR | jihoafrický rand | 13,1248 |
| CNY | čínský juan | 6,7785 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5598 |
| IDR | indonéská rupie | 14 436,20 |
| MYR | malajsijský ringgit | 3,9642 |
| PHP | filipínské peso | 48,790 |
| RUB | ruský rubl | 55,0995 |
| THB | thajský baht | 36,799 |
| BRL | brazilský real | 3,4121 |
| MXN | mexické peso | 16,7097 |
| INR | indická rupie | 69,8445 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0926

JPY

japonský jen

134,07

DKK

dánská koruna

7,4549

GBP

britská libra

0,70960

SEK

švédská koruna

9,1860

CHF

švýcarský frank

1,0351

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,3685

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,407

HUF

maďarský forint

309,17

PLN

polský zlotý

4,1391

RON

rumunský lei

4,4598

TRY

turecká lira

2,8751

AUD

australský dolar

1,4020

CAD

kanadský dolar

1,3520

HKD

hongkongský dolar

8,4706

NZD

novozélandský dolar

1,4981

SGD

singapurský dolar

1,4707

KRW

jihokorejský won

1 207,02

ZAR

jihoafrický rand

13,1248

CNY

čínský juan

6,7785

HRK

chorvatská kuna

7,5598

IDR

indonéská rupie

14 436,20

MYR

malajsijský ringgit

3,9642

PHP

filipínské peso

48,790

RUB

ruský rubl

55,0995

THB

thajský baht

36,799

BRL

brazilský real

3,4121

MXN

mexické peso

16,7097

INR

indická rupie

69,8445

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---