# Eiropas Savienības L 183/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 183 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 10. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 183

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 10. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/1091 (2014. gada 9. jūlijs) par pasākumiem SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP), ko Latvija īstenojusi par labu A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4552)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/1092 (2014. gada 23. jūlijs) par valsts atbalstu SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN), SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN), ko Grieķija sniegusi Grieķijas Nacionālās bankas grupai saistībā ar:

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5201)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 95 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz transportlīdzeklī esošu personu aizsardzību sānu sadursmes gadījumā [2015/1093] | 91 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/1091 (2014. gada 9. jūlijs) par pasākumiem SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP), ko Latvija īstenojusi par labu A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4552)

   (
  1
  )

Air Baltic Corporation

airBaltic

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4552)

1

1

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/1092 (2014. gada 23. jūlijs) par valsts atbalstu SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN), SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN), ko Grieķija sniegusi Grieķijas Nacionālās bankas grupai saistībā ar:

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5201)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5201)

1

29

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 95 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz transportlīdzeklī esošu personu aizsardzību sānu sadursmes gadījumā [2015/1093]

91

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 10.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1091

(2014. gada 9. jūlijs)

par pasākumiem SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP), ko Latvija īstenojusi par labu A/S Air Baltic Corporation (airBaltic)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4552)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā lēmumu, ar kuru Komisija saistībā ar atbalstu SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) nolēma sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (1),

aicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un ņēmusi vērā to piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   IEPRIEKŠĒJS PAZIŅOJUMS SA.33799 (2011/PN)

| (1) | Izmantojot SANI (valsts atbalsta paziņošanas datorprogrammu), Latvija 2011. gada 18. oktobrī nosūtīja Komisijai iepriekšēju paziņojumu Nr. 6332 par aizdevumu LVL 16 miljonu (EUR 22,65 miljonu) (2) apmērā par labu A/S Air Baltic Corporation (turpmāk “airBaltic” vai “uzņēmums”), un paziņojums tika reģistrēts 2011. gada 20. oktobrī. Kaut arī Latvijas iestādes uzskatīja, ka aizdevums nav valsts atbalsts, tās tomēr nosūtīja iepriekšēju paziņojumu juridiskās noteiktības un pārredzamības apsvērumu dēļ. Minētais paziņojums tika reģistrēts ar atsauces numuru SA.33799 (2011/PN). |
| --- | --- |

(1)

Izmantojot SANI (valsts atbalsta paziņošanas datorprogrammu), Latvija 2011. gada 18. oktobrī nosūtīja Komisijai iepriekšēju paziņojumu Nr. 6332 par aizdevumu LVL 16 miljonu (EUR 22,65 miljonu) (2) apmērā par labu A/S Air Baltic Corporation (turpmāk “airBaltic” vai “uzņēmums”), un paziņojums tika reģistrēts 2011. gada 20. oktobrī. Kaut arī Latvijas iestādes uzskatīja, ka aizdevums nav valsts atbalsts, tās tomēr nosūtīja iepriekšēju paziņojumu juridiskās noteiktības un pārredzamības apsvērumu dēļ. Minētais paziņojums tika reģistrēts ar atsauces numuru SA.33799 (2011/PN).

| (2) | Tikšanās ar Latvijas iestādēm un to konsultantiem notika 2011. gada 27. oktobrī, un pēc tam Latvijas iestādes savā 2011. gada 7. novembra vēstulē sniedza papildinformāciju. Komisija savās 2011. gada 16. novembra, 17. novembra, 1. decembra un 9. decembra e-pasta vēstulēs pieprasīja papildinformāciju, un Latvijas iestādes sniedza atbildes attiecīgi 2011. gada 16. novembra, 22. novembra, 7. decembra un 13. decembra e-pasta vēstulēs. |
| --- | --- |

(2)

Tikšanās ar Latvijas iestādēm un to konsultantiem notika 2011. gada 27. oktobrī, un pēc tam Latvijas iestādes savā 2011. gada 7. novembra vēstulē sniedza papildinformāciju. Komisija savās 2011. gada 16. novembra, 17. novembra, 1. decembra un 9. decembra e-pasta vēstulēs pieprasīja papildinformāciju, un Latvijas iestādes sniedza atbildes attiecīgi 2011. gada 16. novembra, 22. novembra, 7. decembra un 13. decembra e-pasta vēstulēs.

| (3) | Latvija 2012. gada 4. janvārī sniedza papildinformāciju un paskaidroja, ka 1.1. iedaļā minētais aizdevums LVL 16 miljonu apmērā uzņēmumam tika piešķirts jau 2011. gada 21. oktobrī, iepriekš nesaņemot Komisijas atļauju. Turklāt 2011. gada 13. decembrī Latvijas valsts pieņēma lēmumu palielināt uzņēmuma kapitālu, un tā paša gada 14. decembrī tā piešķīra airBaltic otru aizdevumu. |
| --- | --- |

(3)

Latvija 2012. gada 4. janvārī sniedza papildinformāciju un paskaidroja, ka 1.1. iedaļā minētais aizdevums LVL 16 miljonu apmērā uzņēmumam tika piešķirts jau 2011. gada 21. oktobrī, iepriekš nesaņemot Komisijas atļauju. Turklāt 2011. gada 13. decembrī Latvijas valsts pieņēma lēmumu palielināt uzņēmuma kapitālu, un tā paša gada 14. decembrī tā piešķīra airBaltic otru aizdevumu.

| (4) | Tā kā pasākums par labu uzņēmumam jau bija veikts un 2012. gada 9. janvārī tika saņemta sūdzība (skatīt 1.2. iedaļu), Latvijas iestādes savā 2012. gada 21. februāra e-pasta vēstulē atsauca savu iepriekšējo paziņojumu. Valsts atbalsta lieta SA.33799 (2011/PN) tika administratīvi slēgta 2012. gada 27. februārī. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā pasākums par labu uzņēmumam jau bija veikts un 2012. gada 9. janvārī tika saņemta sūdzība (skatīt 1.2. iedaļu), Latvijas iestādes savā 2012. gada 21. februāra e-pasta vēstulē atsauca savu iepriekšējo paziņojumu. Valsts atbalsta lieta SA.33799 (2011/PN) tika administratīvi slēgta 2012. gada 27. februārī.

1.2.   SŪDZĪBAS – SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)

| (5) | Komisija 2012. gada 9. janvārī saņēma sūdzību no kādreizējā airBaltic akcionāra, privātuzņēmuma SIA “Baltijas aviācijas sistēmas” (turpmāk “BAS” vai “sūdzības iesniedzējs”), par vairākiem pasākumiem, kurus Latvijas valsts esot veikusi par labu airBaltic. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2012. gada 9. janvārī saņēma sūdzību no kādreizējā airBaltic akcionāra, privātuzņēmuma SIA “Baltijas aviācijas sistēmas” (turpmāk “BAS” vai “sūdzības iesniedzējs”), par vairākiem pasākumiem, kurus Latvijas valsts esot veikusi par labu airBaltic.

| (6) | Komisija 2012. gada 23. janvāra vēstulē nosūtīja sūdzību Latvijai, lūdzot sniegt piezīmes, un Latvijas iestādes atbildēja 2012. gada 13. martā. Komisija savā 2012. gada 14. maija vēstulē pieprasīja, lai Latvija sniedz papildinformāciju, un tā tika sniegta 2012. gada 16. jūlijā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2012. gada 23. janvāra vēstulē nosūtīja sūdzību Latvijai, lūdzot sniegt piezīmes, un Latvijas iestādes atbildēja 2012. gada 13. martā. Komisija savā 2012. gada 14. maija vēstulē pieprasīja, lai Latvija sniedz papildinformāciju, un tā tika sniegta 2012. gada 16. jūlijā.

| (7) | Komisija 2012. gada 20. jūlijā reģistrēja jaunu sūdzību – BAS kādreizējās valdes locekles Ingas Piternieces 2012. gada 18. jūlija vēstuli par vēl vienu pasākumu, ko Latvijas valsts esot veikusi par labu airBaltic. Komisija savā 2012. gada 24. jūlija e-pasta vēstulē nosūtīja sūdzību Latvijai, lūdzot sniegt piezīmes, un Latvijas iestādes sniedza atbildi 2012. gada 22. augustā un 4. septembrī. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2012. gada 20. jūlijā reģistrēja jaunu sūdzību – BAS kādreizējās valdes locekles Ingas Piternieces 2012. gada 18. jūlija vēstuli par vēl vienu pasākumu, ko Latvijas valsts esot veikusi par labu airBaltic. Komisija savā 2012. gada 24. jūlija e-pasta vēstulē nosūtīja sūdzību Latvijai, lūdzot sniegt piezīmes, un Latvijas iestādes sniedza atbildi 2012. gada 22. augustā un 4. septembrī.

| (8) | Tikšanās ar Latvijas iestādēm, to konsultantiem un airBaltic pārstāvjiem notika 2012. gada 5. jūlijā un 17. augustā. |
| --- | --- |

(8)

Tikšanās ar Latvijas iestādēm, to konsultantiem un airBaltic pārstāvjiem notika 2012. gada 5. jūlijā un 17. augustā.

| (9) | Savā 2012. gada 20. novembra vēstulē Komisija informēja Latviju par savu lēmumu attiecībā uz konkrēto atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā minēto procedūru (turpmāk “lēmums sākt procedūru”). Latvija sniedza piezīmes par lēmumu sākt procedūru savā 2013. gada 23. janvāra vēstulē. Komisija 2013. gada 6. marta vēstulē pieprasīja Latvijai sniegt informāciju, un saņēma atbildi tā paša gada 8. aprīlī. Turklāt 2013. gada 25. jūnijā notika tikšanās ar Latvijas iestādēm, un pēc tam Latvija sniedza papildinformāciju 2013. gada 14. augustā, 18. septembrī, 9. oktobrī un 25. oktobrī. Tikšanās ar Latvijas iestādēm un to juridiskajiem pārstāvjiem notika arī 2013. gada 22. oktobrī un 22. novembrī, kā arī 2014. gada 10. janvārī. Latvija sniedza papildinformāciju 2013. gada 7. un 8. novembrī, 2., 13. un 20. decembrī, 2014. gada 28. un 31. janvārī, 28. februārī, 24. un 26. martā, 9. aprīlī un 16. maijā. |
| --- | --- |

(9)

Savā 2012. gada 20. novembra vēstulē Komisija informēja Latviju par savu lēmumu attiecībā uz konkrēto atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā minēto procedūru (turpmāk “lēmums sākt procedūru”). Latvija sniedza piezīmes par lēmumu sākt procedūru savā 2013. gada 23. janvāra vēstulē. Komisija 2013. gada 6. marta vēstulē pieprasīja Latvijai sniegt informāciju, un saņēma atbildi tā paša gada 8. aprīlī. Turklāt 2013. gada 25. jūnijā notika tikšanās ar Latvijas iestādēm, un pēc tam Latvija sniedza papildinformāciju 2013. gada 14. augustā, 18. septembrī, 9. oktobrī un 25. oktobrī. Tikšanās ar Latvijas iestādēm un to juridiskajiem pārstāvjiem notika arī 2013. gada 22. oktobrī un 22. novembrī, kā arī 2014. gada 10. janvārī. Latvija sniedza papildinformāciju 2013. gada 7. un 8. novembrī, 2., 13. un 20. decembrī, 2014. gada 28. un 31. janvārī, 28. februārī, 24. un 26. martā, 9. aprīlī un 16. maijā.

| (10) | Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3)2013. gada 8. martā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(10)

Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3)2013. gada 8. martā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem.

| (11) | Komisija saņēma apsvērumus no Ryanair un airBaltic, kā arī trim fiziskām personām airBaltic kreditoru (FLS, AB Jet un Eurobalt Junipro) vārdā. Komisija nosūtīja šos apsvērumus Latvijai, dodot tai iespēju paust savu nostāju, un Latvija sniedza savas piezīmes 2013. gada 27. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(11)

Komisija saņēma apsvērumus no Ryanair un airBaltic, kā arī trim fiziskām personām airBaltic kreditoru (FLS, AB Jet un Eurobalt Junipro) vārdā. Komisija nosūtīja šos apsvērumus Latvijai, dodot tai iespēju paust savu nostāju, un Latvija sniedza savas piezīmes 2013. gada 27. maija vēstulē.

| (12) | Ar 2014. gada 4. jūlija vēstuli Latvija atteicās no tās tiesībām, kas izriet no LESD 342. panta saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1/1958 3. pantu, un piekrita, ka šo lēmumu pieņem un paziņo angļu valodā. |
| --- | --- |

(12)

Ar 2014. gada 4. jūlija vēstuli Latvija atteicās no tās tiesībām, kas izriet no LESD 342. panta saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1/1958 3. pantu, un piekrita, ka šo lēmumu pieņem un paziņo angļu valodā.

2.   LATVIJAS AVIOTRANSPORTA TIRGUS

| (13) | Latvijas aviotransporta tirgus ir strauji audzis kopš Latvijas pievienošanās ES. Laikā starp 2003. gadu un 2007. gadu pasažieru skaits starptautiskajā lidostā “Rīga”, tostarp tiešajos reisos un reisos ar pārsēšanos, pieauga vidēji par 47 % gadā no aptuveni 700 000 pasažieru 2003. gadā līdz 3,2 miljoniem 2007. gadā. Tirgus izaugsmi veicināja zemo izmaksu aviokompāniju, īpaši Ryanair, ienākšana tirgū, jo, atklājot jaunus maršrutus, veidojās ievērojams jauns pieprasījums. |
| --- | --- |

(13)

Latvijas aviotransporta tirgus ir strauji audzis kopš Latvijas pievienošanās ES. Laikā starp 2003. gadu un 2007. gadu pasažieru skaits starptautiskajā lidostā “Rīga”, tostarp tiešajos reisos un reisos ar pārsēšanos, pieauga vidēji par 47 % gadā no aptuveni 700 000 pasažieru 2003. gadā līdz 3,2 miljoniem 2007. gadā. Tirgus izaugsmi veicināja zemo izmaksu aviokompāniju, īpaši Ryanair, ienākšana tirgū, jo, atklājot jaunus maršrutus, veidojās ievērojams jauns pieprasījums.

| (14) | Globālā ekonomikas krīze 2008.–2009. gadā nopietni skāra Latvijas ekonomikas izaugsmi un attiecīgi arī valsts aviotransporta tirgu. Krīzes rezultātā pasažieru skaits tiešajos reisos Latvijā samazinājās no 3,2 miljoniem 2008. gadā līdz 2,7 miljoniem 2009. gadā, tomēr kopējais pasažieru skaits joprojām palielinājās, pateicoties pasažieru skaitam reisos ar pārsēšanos. |
| --- | --- |

(14)

Globālā ekonomikas krīze 2008.–2009. gadā nopietni skāra Latvijas ekonomikas izaugsmi un attiecīgi arī valsts aviotransporta tirgu. Krīzes rezultātā pasažieru skaits tiešajos reisos Latvijā samazinājās no 3,2 miljoniem 2008. gadā līdz 2,7 miljoniem 2009. gadā, tomēr kopējais pasažieru skaits joprojām palielinājās, pateicoties pasažieru skaitam reisos ar pārsēšanos.

| (15) | Vispārējā tirgus izaugsme atjaunojās 2010. gadā, sasniedzot vidēji 12 % gadā. Pasažieru skaits tiešo reisu segmentā palielinājās vidēji par 9 % gadā, bet pasažieru skaita pieaugums reisu ar pārsēšanos segmentā sasniedza 18 % gadā. Lūkojoties nākotnē, gaidāms, ka Latvijas aviotransporta tirgus 2012.–2015. gadā turpinās augt par 7 % gadā. |
| --- | --- |

(15)

Vispārējā tirgus izaugsme atjaunojās 2010. gadā, sasniedzot vidēji 12 % gadā. Pasažieru skaits tiešo reisu segmentā palielinājās vidēji par 9 % gadā, bet pasažieru skaita pieaugums reisu ar pārsēšanos segmentā sasniedza 18 % gadā. Lūkojoties nākotnē, gaidāms, ka Latvijas aviotransporta tirgus 2012.–2015. gadā turpinās augt par 7 % gadā.

| (16) | Starptautiskā lidosta “Rīga” ieņem vadošo pozīciju Baltijas reģionā. 2011. gadā uz Rīgu/no Rīgas ceļoja aptuveni 5,1 miljons pasažieru salīdzinājumā ar 1,9 miljoniem pasažieru, kas ceļoja uz Tallinu/no Tallinas un 1,7 miljoniem pasažieru, kas ceļoja uz Viļņu/no Viļņas. airBaltic 2011. gadā pārvadāja 66 % no visiem pasažieriem, kas ceļoja uz Rīgu/no Rīgas, savukārt Ryanair, kas ir otrs lielākais tirgus dalībnieks un galvenais airBaltic konkurents, pārvadāja 20 %. Uz Rīgu/no Rīgas pārvadājumus nodrošināja vēl 15 citas aviokompānijas (gan pilna servisa pakalpojumu sniedzēji, gan zemo izmaksu aviokompānijas), kas pārvadāja 14 % no kopējā pasažieru skaita (4). |
| --- | --- |

(16)

Starptautiskā lidosta “Rīga” ieņem vadošo pozīciju Baltijas reģionā. 2011. gadā uz Rīgu/no Rīgas ceļoja aptuveni 5,1 miljons pasažieru salīdzinājumā ar 1,9 miljoniem pasažieru, kas ceļoja uz Tallinu/no Tallinas un 1,7 miljoniem pasažieru, kas ceļoja uz Viļņu/no Viļņas. airBaltic 2011. gadā pārvadāja 66 % no visiem pasažieriem, kas ceļoja uz Rīgu/no Rīgas, savukārt Ryanair, kas ir otrs lielākais tirgus dalībnieks un galvenais airBaltic konkurents, pārvadāja 20 %. Uz Rīgu/no Rīgas pārvadājumus nodrošināja vēl 15 citas aviokompānijas (gan pilna servisa pakalpojumu sniedzēji, gan zemo izmaksu aviokompānijas), kas pārvadāja 14 % no kopējā pasažieru skaita (4).

3.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

| (17) | airBaltic tika izveidots 1995. gadā kā Scandinavian Airlines jeb SAS un Latvijas valsts kopuzņēmums. SAS 2009. gada janvārī pārdeva BAS visu savu daļu uzņēmumā (47,2 %). |
| --- | --- |

(17)

airBaltic tika izveidots 1995. gadā kā Scandinavian Airlines jeb SAS un Latvijas valsts kopuzņēmums. SAS 2009. gada janvārī pārdeva BAS visu savu daļu uzņēmumā (47,2 %).

| (18) | Saskaņā ar presē publicēto informāciju BAS tika izveidots kā privātuzņēmums, kas līdz 2010. gada decembrim pilnībā piederēja Bertoltam Flikam (Bertolt Flick), bet tad uzņēmuma akcijas 50 % apmērā tika nodotas Bahamu salās reģistrētam uzņēmumam Taurus Asset Management Fund Ltd (turpmāk “Taurus”) (5). |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar presē publicēto informāciju BAS tika izveidots kā privātuzņēmums, kas līdz 2010. gada decembrim pilnībā piederēja Bertoltam Flikam (Bertolt Flick), bet tad uzņēmuma akcijas 50 % apmērā tika nodotas Bahamu salās reģistrētam uzņēmumam Taurus Asset Management Fund Ltd (turpmāk “Taurus”) (5).

| (19) | Kopš 2011. gada oktobra airBaltic akcionāri bija Latvijas valsts, kam ar Satiksmes ministrijas starpniecību piederēja 52,6 % akciju, un BAS, kam piederēja 47,2 % akciju, savukārt atlikusī daļa (0,2 %) piederēja Krievijas aviokompānijai Transaero. Tolaik airBaltic prezidents un izpilddirektors bija Bertolts Fliks. Kopš 2011. gada 1. novembraairBaltic izpilddirektors ir Martins Gauss (Martin Gauss), kas ir aviokompānijas Malév kādreizējais izpilddirektors. |
| --- | --- |

(19)

Kopš 2011. gada oktobra airBaltic akcionāri bija Latvijas valsts, kam ar Satiksmes ministrijas starpniecību piederēja 52,6 % akciju, un BAS, kam piederēja 47,2 % akciju, savukārt atlikusī daļa (0,2 %) piederēja Krievijas aviokompānijai Transaero. Tolaik airBaltic prezidents un izpilddirektors bija Bertolts Fliks. Kopš 2011. gada 1. novembraairBaltic izpilddirektors ir Martins Gauss (Martin Gauss), kas ir aviokompānijas Malév kādreizējais izpilddirektors.

| (20) | Latvijas iestāžu sniegtā informācija liecina, ka BAS bija ieķīlājis savu 47,2 % līdzdalību airBaltic kā nodrošinājumu Latvijas Krājbankā, kas bija Lietuvas bankas Snoras meitasuzņēmums Latvijā (6). Banka Snoras2011. gada 16. novembrī sabruka un tika nacionalizēta (7). Latvijas Finanšu un kapitāla tirgus komisija (turpmāk “FKTK”) 2011. gada 17. novembrī izdeva rīkojumu ierobežot Latvijas Krājbankas veiktās bankas operācijas, kuru summa pārsniedz EUR 100 000 (8). Saskaņā ar FKTK 2011. gada 21. novembra rīkojumu Latvijas Krājbankas darbība tika apturēta un tika iecelti pilnvarnieki (9). |
| --- | --- |

(20)

Latvijas iestāžu sniegtā informācija liecina, ka BAS bija ieķīlājis savu 47,2 % līdzdalību airBaltic kā nodrošinājumu Latvijas Krājbankā, kas bija Lietuvas bankas Snoras meitasuzņēmums Latvijā (6). Banka Snoras2011. gada 16. novembrī sabruka un tika nacionalizēta (7). Latvijas Finanšu un kapitāla tirgus komisija (turpmāk “FKTK”) 2011. gada 17. novembrī izdeva rīkojumu ierobežot Latvijas Krājbankas veiktās bankas operācijas, kuru summa pārsniedz EUR 100 000 (8). Saskaņā ar FKTK 2011. gada 21. novembra rīkojumu Latvijas Krājbankas darbība tika apturēta un tika iecelti pilnvarnieki (9).

| (21) | Saskaņā ar sniegto informāciju BAS nepildīja dažas savas finanšu saistības pret Latvijas Krājbanku. Rezultātā 2011. gada 30. novembrī Latvijas Krājbanka pārdeva Satiksmes ministrijai visas BAS iepriekš piederošās airBaltic akcijas, izņemot vienu, to nominālvērtībā par kopējo summu LVL 224 453 (EUR 317 787) (10). Tādējādi Latvijai piederošo airBaltic akciju daļa palielinājās līdz 99,8 %, savukārt BAS palika tikai viena akcija. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar sniegto informāciju BAS nepildīja dažas savas finanšu saistības pret Latvijas Krājbanku. Rezultātā 2011. gada 30. novembrī Latvijas Krājbanka pārdeva Satiksmes ministrijai visas BAS iepriekš piederošās airBaltic akcijas, izņemot vienu, to nominālvērtībā par kopējo summu LVL 224 453 (EUR 317 787) (10). Tādējādi Latvijai piederošo airBaltic akciju daļa palielinājās līdz 99,8 %, savukārt BAS palika tikai viena akcija.

| (22) | Saskaņā ar presē publicēto informāciju BAS dalībnieki bija ieķīlājuši Latvijas Krājbankā savas BAS kapitāldaļas kā nodrošinājumu (11). BAS maksātnespējas procedūras ietvaros 2012. gada 6. februārī (12) Latvijas Krājbankas meitasuzņēmums pārņēma BAS kapitāldaļas no iepriekšējiem dalībniekiem un iecēla jaunu vadību. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar presē publicēto informāciju BAS dalībnieki bija ieķīlājuši Latvijas Krājbankā savas BAS kapitāldaļas kā nodrošinājumu (11). BAS maksātnespējas procedūras ietvaros 2012. gada 6. februārī (12) Latvijas Krājbankas meitasuzņēmums pārņēma BAS kapitāldaļas no iepriekšējiem dalībniekiem un iecēla jaunu vadību.

| (23) | Visbeidzot, 2012. gada 8. jūnijā Latvijas valsts acīmredzot nopirka no BAS tā vienīgo airBaltic akciju par LVL 1. Tādējādi kopš minētā datuma BAS vairs nav airBaltic akcionārs (13). |
| --- | --- |

(23)

Visbeidzot, 2012. gada 8. jūnijā Latvijas valsts acīmredzot nopirka no BAS tā vienīgo airBaltic akciju par LVL 1. Tādējādi kopš minētā datuma BAS vairs nav airBaltic akcionārs (13).

| (24) | Saistībā ar airBaltic finansiālo stāvokli Latvijas iestādes paskaidroja, ka uzņēmumam grūtības sākās 2008. gadā saistībā ar globālo ekonomikas lejupslīdi un straujo naftas cenu pieaugumu. Rezultātā 2008. gadā airBaltic zaudējumi bija LVL 28 miljoni (EUR 39,64 miljoni). Tomēr 2009. gadā uzņēmums guva peļņu LVL 14 miljonu (EUR 19,82 miljonu) apmērā (14). 2010. gadā airBaltic atkal cieta zaudējumus LVL 34,2 miljonu (EUR 48,42 miljonu) apmērā. Latvijas ekonomikas ministrs 2011. gada jūnijā norādīja, ka 2011. gada pirmajos piecos mēnešos airBaltic zaudējumi bijuši LVL 18 miljoni (EUR 25,48 miljoni), un uzņēmums ir tuvu maksātnespējai (15). 2011. gada 21. septembrīairBaltic iesniedza pieteikumu par tiesisko aizsardzību pret uzņēmuma kreditoriem (16). Saskaņā ar 2011. gada revidētajiem rezultātiem uzņēmuma zaudējumi bija LVL 83,5 miljoni (EUR 118,22 miljoni). |
| --- | --- |

(24)

Saistībā ar airBaltic finansiālo stāvokli Latvijas iestādes paskaidroja, ka uzņēmumam grūtības sākās 2008. gadā saistībā ar globālo ekonomikas lejupslīdi un straujo naftas cenu pieaugumu. Rezultātā 2008. gadā airBaltic zaudējumi bija LVL 28 miljoni (EUR 39,64 miljoni). Tomēr 2009. gadā uzņēmums guva peļņu LVL 14 miljonu (EUR 19,82 miljonu) apmērā (14). 2010. gadā airBaltic atkal cieta zaudējumus LVL 34,2 miljonu (EUR 48,42 miljonu) apmērā. Latvijas ekonomikas ministrs 2011. gada jūnijā norādīja, ka 2011. gada pirmajos piecos mēnešos airBaltic zaudējumi bijuši LVL 18 miljoni (EUR 25,48 miljoni), un uzņēmums ir tuvu maksātnespējai (15). 2011. gada 21. septembrīairBaltic iesniedza pieteikumu par tiesisko aizsardzību pret uzņēmuma kreditoriem (16). Saskaņā ar 2011. gada revidētajiem rezultātiem uzņēmuma zaudējumi bija LVL 83,5 miljoni (EUR 118,22 miljoni).

| (25) | Latvija 2012. gada 27. augustā publicēja aicinājumu potenciālajiem ieguldītājiem paust interesi iegādāties 50 % mīnus vienu balsi airBaltic kapitālā (17), tomēr netika izslēgta iespēja veikt arī citāda rakstura darījumus. Galvenie kritēriji ieguldītāja atlasei bija spēja atbalstīt airBaltic attīstību, ieguldītāja reputācija un pieredze, kā arī tā finanšu līdzekļi. Procesu plāno pabeigt 2014. gadā. |
| --- | --- |

(25)

Latvija 2012. gada 27. augustā publicēja aicinājumu potenciālajiem ieguldītājiem paust interesi iegādāties 50 % mīnus vienu balsi airBaltic kapitālā (17), tomēr netika izslēgta iespēja veikt arī citāda rakstura darījumus. Galvenie kritēriji ieguldītāja atlasei bija spēja atbalstīt airBaltic attīstību, ieguldītāja reputācija un pieredze, kā arī tā finanšu līdzekļi. Procesu plāno pabeigt 2014. gadā.

4.   PASĀKUMU APRAKSTS

4.1.   2011. GADA 3. OKTOBRA VIENOŠANĀS PAR PIRMO VALSTS AIZDEVUMU UN BAS AIZDEVUMU

| (26) | Pamatojoties uz 2011. gada 3. oktobra vienošanos (turpmāk “Vienošanās”), Latvija piekrita piešķirt airBaltic aizdevumu LVL 16 miljonu (EUR 22,65 miljonu) apmērā (turpmāk“pirmais valsts aizdevums”, pirmais pasākums) paralēli aizdevumam LVL 14 miljonu (EUR 19,82 miljonu) apmērā no BAS (turpmāk “BAS aizdevums”). Abu aizdevumu nosacījumi bija savstarpēji saistīti un vienādi, un sākotnējā procentu likme bija [11–13] (18) %. Tomēr aizdevuma piešķiršanas laikā BAS atteicās no tiesībām uz sava aizdevuma nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz 2011. gada 3. oktobra vienošanos (turpmāk “Vienošanās”), Latvija piekrita piešķirt airBaltic aizdevumu LVL 16 miljonu (EUR 22,65 miljonu) apmērā (turpmāk“pirmais valsts aizdevums”, pirmais pasākums) paralēli aizdevumam LVL 14 miljonu (EUR 19,82 miljonu) apmērā no BAS (turpmāk “BAS aizdevums”). Abu aizdevumu nosacījumi bija savstarpēji saistīti un vienādi, un sākotnējā procentu likme bija [11–13] (18) %. Tomēr aizdevuma piešķiršanas laikā BAS atteicās no tiesībām uz sava aizdevuma nodrošinājumu.

| (27) | Vienošanās arī paredzēja, ka vēlākais līdz 2011. gada 15. decembrim valsts piešķirs airBaltic papildu aizdevumu, kura summa nav noteikta, bet apmērs būs proporcionāls valsts balsstiesībām un nosacījumi būs tādi paši kā pirmajam valsts aizdevumam. Abi valsts aizdevumi tiktu kapitalizēti, ja būtu izpildīti vairāki nosacījumi, tostarp, ja airBaltic valde apstiprinātu uzņēmējdarbības/pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(27)

Vienošanās arī paredzēja, ka vēlākais līdz 2011. gada 15. decembrim valsts piešķirs airBaltic papildu aizdevumu, kura summa nav noteikta, bet apmērs būs proporcionāls valsts balsstiesībām un nosacījumi būs tādi paši kā pirmajam valsts aizdevumam. Abi valsts aizdevumi tiktu kapitalizēti, ja būtu izpildīti vairāki nosacījumi, tostarp, ja airBaltic valde apstiprinātu uzņēmējdarbības/pārstrukturēšanas plānu.

| (28) | Vienošanās 7. pantā bija iekļauti nosacījumi airBaltic kapitāla palielināšanai nākotnē. Konkrēti, 7. panta 3. punktā norādīts, ka “valsts aizdevumu un BAS aizdevumu [..] var iekļaut summā, kuru paredzēts kapitalizēt”. Saskaņā ar 7. panta 4. punktu BAS apņēmās balsot par aizdevuma kapitalizāciju un kapitāla palielināšanu. Ja BAS nepildītu savu apņemšanos, ar 7. panta 4. punktu valstij tika piešķirtas tiesības atpirkt no BAS tam piederošās airBaltic akcijas par LVL 1 (19). |
| --- | --- |

(28)

Vienošanās 7. pantā bija iekļauti nosacījumi airBaltic kapitāla palielināšanai nākotnē. Konkrēti, 7. panta 3. punktā norādīts, ka “valsts aizdevumu un BAS aizdevumu [..] var iekļaut summā, kuru paredzēts kapitalizēt”. Saskaņā ar 7. panta 4. punktu BAS apņēmās balsot par aizdevuma kapitalizāciju un kapitāla palielināšanu. Ja BAS nepildītu savu apņemšanos, ar 7. panta 4. punktu valstij tika piešķirtas tiesības atpirkt no BAS tam piederošās airBaltic akcijas par LVL 1 (19).

| (29) | Latvija 2011. gada 21. oktobrī piešķīra airBaltic pirmo valsts aizdevumu (skatīt 3. apsvērumu). BAS piešķīra savu aizdevumu 2011. gada 1. novembrī. |
| --- | --- |

(29)

Latvija 2011. gada 21. oktobrī piešķīra airBaltic pirmo valsts aizdevumu (skatīt 3. apsvērumu). BAS piešķīra savu aizdevumu 2011. gada 1. novembrī.

| (30) | 2011. gada 13. decembrī, kad Latvijai piederošo airBaltic akciju daļa bija palielinājusies līdz 99,8 % (skatīt 21. apsvērumu), Latvijas valdība nolēma atļaut samazināt procentu likmi pirmajam valsts aizdevumam no [11–13] % uz [2–4] %. Tā kā pirmais valsts aizdevums un BAS aizdevums bija savstarpēji saistīti (skatīt 26. apsvērumu), tādu pašu samazināto procentu likmi piemēroja arī BAS aizdevumam. |
| --- | --- |

(30)

2011. gada 13. decembrī, kad Latvijai piederošo airBaltic akciju daļa bija palielinājusies līdz 99,8 % (skatīt 21. apsvērumu), Latvijas valdība nolēma atļaut samazināt procentu likmi pirmajam valsts aizdevumam no [11–13] % uz [2–4] %. Tā kā pirmais valsts aizdevums un BAS aizdevums bija savstarpēji saistīti (skatīt 26. apsvērumu), tādu pašu samazināto procentu likmi piemēroja arī BAS aizdevumam.

4.2.   2011. GADA 13. DECEMBRA OTRAIS VALSTS AIZDEVUMS

| (31) | 2011. gada 13. decembrī, vienlaikus ar procentu likmes samazinājumu pirmajam valsts aizdevumam (skatīt 30. apsvērumu), Latvijas valdība nolēma piešķirt airBaltic konvertējamu aizdevumu LVL 67 miljonu (EUR 94,86 miljonu) apmērā ar procentu likmi [9–11] %, sadalot to divās daļās (turpmāk “otrais valsts aizdevums”, otrais pasākums) (20). |
| --- | --- |

(31)

2011. gada 13. decembrī, vienlaikus ar procentu likmes samazinājumu pirmajam valsts aizdevumam (skatīt 30. apsvērumu), Latvijas valdība nolēma piešķirt airBaltic konvertējamu aizdevumu LVL 67 miljonu (EUR 94,86 miljonu) apmērā ar procentu likmi [9–11] %, sadalot to divās daļās (turpmāk “otrais valsts aizdevums”, otrais pasākums) (20).

| (32) | Otrā valsts aizdevuma pirmā daļa LVL 41,6 miljonu (EUR 58,89 miljonu) apmērā tika nekavējoties piešķirta airBaltic saskaņā ar 2011. gada 14. decembra vienošanos. Otrā daļa LVL 25,4 miljonu (EUR 35,96 miljonu) apmērā uzņēmumam tika piešķirta 2012. gada 14. decembrī, t. i., pēc tam, kad Komisija bija pieņēmusi lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

(32)

Otrā valsts aizdevuma pirmā daļa LVL 41,6 miljonu (EUR 58,89 miljonu) apmērā tika nekavējoties piešķirta airBaltic saskaņā ar 2011. gada 14. decembra vienošanos. Otrā daļa LVL 25,4 miljonu (EUR 35,96 miljonu) apmērā uzņēmumam tika piešķirta 2012. gada 14. decembrī, t. i., pēc tam, kad Komisija bija pieņēmusi lēmumu sākt procedūru.

4.3.   2011. GADA 22. DECEMBRA VIENOŠANĀS PAR AIRBALTIC KAPITĀLA PALIELINĀŠANU

| (33) | airBaltic akcionāru sanāksmē 2011. gada 22. decembrī Latvijas valsts un BAS – kaut gan BAS tolaik uzņēmumā piederēja tikai viena akcija – vienojās palielināt kapitālu par LVL 110 miljoniem (EUR 155,74 miljoniem) (“kapitāla palielināšana”, trešais pasākums). Tas tiktu panākts, konvertējot kapitālā pirmo valsts aizdevumu, otrā valsts aizdevuma pirmo daļu un BAS aizdevumu, turklāt BAS veiktu naudas līdzekļu iemaksu LVL 37,7 miljonu (EUR 53,38 miljonu) apmērā. |
| --- | --- |

(33)

airBaltic akcionāru sanāksmē 2011. gada 22. decembrī Latvijas valsts un BAS – kaut gan BAS tolaik uzņēmumā piederēja tikai viena akcija – vienojās palielināt kapitālu par LVL 110 miljoniem (EUR 155,74 miljoniem) (“kapitāla palielināšana”, trešais pasākums). Tas tiktu panākts, konvertējot kapitālā pirmo valsts aizdevumu, otrā valsts aizdevuma pirmo daļu un BAS aizdevumu, turklāt BAS veiktu naudas līdzekļu iemaksu LVL 37,7 miljonu (EUR 53,38 miljonu) apmērā.

| (34) | Latvijas valsts 2011. gada 29. decembrī izpildīja savu lēmumu piedalīties airBaltic kapitāla palielināšanā un konvertēja kapitālā pirmo valsts aizdevumu un otrā valsts aizdevuma pirmo daļu. |
| --- | --- |

(34)

Latvijas valsts 2011. gada 29. decembrī izpildīja savu lēmumu piedalīties airBaltic kapitāla palielināšanā un konvertēja kapitālā pirmo valsts aizdevumu un otrā valsts aizdevuma pirmo daļu.

| (35) | Latvijas Satiksmes ministrija savā 2012. gada 4. janvāra vēstulē pieprasīja, lai BAS piedalītos kapitāla palielināšanā, konvertējot savu aizdevumu un iepludinot naudas līdzekļus. Neraugoties uz Latvijas iestāžu pieprasījumiem, nešķita, ka BAS plāno pildīt akcionāru sanāksmē panākto vienošanos. BAS savās 2012. gada 6.–26. janvāra vēstulēs apstrīdēja valsts veikto to airBaltic akciju iegādi no Latvijas Krājbankas, kuras iepriekš bija piederējušas BAS (skatīt 21. apsvērumu), un pieprasīja, lai valsts atturas pieņemt lēmumus par pārmaiņām airBaltic kapitālā. FKTK 2012. gada 19. janvārī oficiāli aizliedza BAS un airBaltic iekļaut BAS aizdevumu kapitāla palielināšanā. |
| --- | --- |

(35)

Latvijas Satiksmes ministrija savā 2012. gada 4. janvāra vēstulē pieprasīja, lai BAS piedalītos kapitāla palielināšanā, konvertējot savu aizdevumu un iepludinot naudas līdzekļus. Neraugoties uz Latvijas iestāžu pieprasījumiem, nešķita, ka BAS plāno pildīt akcionāru sanāksmē panākto vienošanos. BAS savās 2012. gada 6.–26. janvāra vēstulēs apstrīdēja valsts veikto to airBaltic akciju iegādi no Latvijas Krājbankas, kuras iepriekš bija piederējušas BAS (skatīt 21. apsvērumu), un pieprasīja, lai valsts atturas pieņemt lēmumus par pārmaiņām airBaltic kapitālā. FKTK 2012. gada 19. janvārī oficiāli aizliedza BAS un airBaltic iekļaut BAS aizdevumu kapitāla palielināšanā.

| (36) | Līdz 2012. gada 30. janvārim, t. i., laikam, kad beidzās parakstīšanās īstenošanas perioda pirmais posms kapitāla palielināšanai, BAS nebija nedz konvertējis savu aizdevumu, nedz iepludinājis naudas līdzekļus. |
| --- | --- |

(36)

Līdz 2012. gada 30. janvārim, t. i., laikam, kad beidzās parakstīšanās īstenošanas perioda pirmais posms kapitāla palielināšanai, BAS nebija nedz konvertējis savu aizdevumu, nedz iepludinājis naudas līdzekļus.

4.4.   BAS IESNIEGTĀ SŪDZĪBA UN TURPMĀKIE NOTIKUMI

| (37) | Komisijai 2012. gada 9. janvārī tika iesniegta sūdzība par pirmo un otro valsts aizdevumu un par kapitāla palielināšanu. Turklāt BAS savā sūdzībā norādīja arī uz diviem citiem pasākumiem, kas varētu ietvert atbalstu airBaltic: valsts veikto nulles kupona obligāciju iegādi no airBaltic 2010. gada aprīlī (ceturtais pasākums) un Latvijas Krājbankas veikto maksājumu airBaltic EUR 2,8 miljonu apmērā 2011. gada 21. un 22. novembrī (piektais pasākums). |
| --- | --- |

(37)

Komisijai 2012. gada 9. janvārī tika iesniegta sūdzība par pirmo un otro valsts aizdevumu un par kapitāla palielināšanu. Turklāt BAS savā sūdzībā norādīja arī uz diviem citiem pasākumiem, kas varētu ietvert atbalstu airBaltic: valsts veikto nulles kupona obligāciju iegādi no airBaltic 2010. gada aprīlī (ceturtais pasākums) un Latvijas Krājbankas veikto maksājumu airBaltic EUR 2,8 miljonu apmērā 2011. gada 21. un 22. novembrī (piektais pasākums).

| (38) | Latvija paskaidroja, ka ceturtais pasākums ir nulles kupona obligāciju iegāde no airBaltic LVL 30 miljonu (EUR 42,47 miljonu) apmērā, ko veica tālaika lielākie uzņēmuma akcionāri – Latvijas valsts un BAS. Tiešo parakstīšanos uz Latvijas valsts daļu veica Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs (turpmāk “LVRTC”), kas ir valstij pilnībā piederošs uzņēmums, nevis Satiksmes ministrija, kas ir faktiskais airBaltic akcionārs. Latvija un BAS iegādājās obligācijas proporcionāli tām piederošo akciju daļai par nominālvērtību, kas ir LVL 1 par vienu obligāciju, bez procentiem. Tādējādi Latvijas valsts no airBaltic iegādājās bezprocentu obligācijas aptuveni par LVL 15,78 miljoniem (EUR 22,34 miljoniem), un BAS veica iegādi aptuveni par LVL 14,22 miljoniem (EUR 20,13 miljoniem). Obligācijas jākonvertē kapitālā 2015. gada 1. jūlijā attiecībā viena akcija par vienu obligāciju. |
| --- | --- |

(38)

Latvija paskaidroja, ka ceturtais pasākums ir nulles kupona obligāciju iegāde no airBaltic LVL 30 miljonu (EUR 42,47 miljonu) apmērā, ko veica tālaika lielākie uzņēmuma akcionāri – Latvijas valsts un BAS. Tiešo parakstīšanos uz Latvijas valsts daļu veica Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs (turpmāk “LVRTC”), kas ir valstij pilnībā piederošs uzņēmums, nevis Satiksmes ministrija, kas ir faktiskais airBaltic akcionārs. Latvija un BAS iegādājās obligācijas proporcionāli tām piederošo akciju daļai par nominālvērtību, kas ir LVL 1 par vienu obligāciju, bez procentiem. Tādējādi Latvijas valsts no airBaltic iegādājās bezprocentu obligācijas aptuveni par LVL 15,78 miljoniem (EUR 22,34 miljoniem), un BAS veica iegādi aptuveni par LVL 14,22 miljoniem (EUR 20,13 miljoniem). Obligācijas jākonvertē kapitālā 2015. gada 1. jūlijā attiecībā viena akcija par vienu obligāciju.

| (39) | Attiecībā uz piekto pasākumu Latvijas iestādes paskaidroja, ka pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumam 2011. gada 21. un 22. novembrī netika veikti nekādi maksājumi airBaltic. Tomēr pirms FKTK 2011. gada 17. novembra lēmuma ierobežot Latvijas Krājbankas operācijas, kas pārsniedz EUR 100 000, un apturēt visus šīs bankas darījumus, sākot no 2011. gada 21. novembra (skatīt 20. apsvērumu), airBaltic iesniedza Latvijas Krājbankai trīs maksājuma uzdevumus. Latvijas Krājbanka izpildīja šos uzdevumus pēc dažām dienām. Runa ir par šādām operācijām: maksājums USD [..] miljonu apmērā IATA Clearing House un maksājums EUR [..] miljonu apmērā starptautiskajai lidostai “Rīga”, kas tika izpildīti 2011. gada 25. novembrī, un pārvedums EUR [..] miljonu apmērā uz airBaltic kontu bankā Swedbank2011. gada 30. novembrī. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz piekto pasākumu Latvijas iestādes paskaidroja, ka pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumam 2011. gada 21. un 22. novembrī netika veikti nekādi maksājumi airBaltic. Tomēr pirms FKTK 2011. gada 17. novembra lēmuma ierobežot Latvijas Krājbankas operācijas, kas pārsniedz EUR 100 000, un apturēt visus šīs bankas darījumus, sākot no 2011. gada 21. novembra (skatīt 20. apsvērumu), airBaltic iesniedza Latvijas Krājbankai trīs maksājuma uzdevumus. Latvijas Krājbanka izpildīja šos uzdevumus pēc dažām dienām. Runa ir par šādām operācijām: maksājums USD [..] miljonu apmērā IATA Clearing House un maksājums EUR [..] miljonu apmērā starptautiskajai lidostai “Rīga”, kas tika izpildīti 2011. gada 25. novembrī, un pārvedums EUR [..] miljonu apmērā uz airBaltic kontu bankā Swedbank2011. gada 30. novembrī.

4.4.1.   2012. gada martā pieņemtais plāns reShape

| (40) | airBaltic 2012. gada martā pieņēma plānu reShape. Plānā noteikti vairāki pasākumi, tostarp efektīvāku lidmašīnu iegāde (21) un dažu maršrutu slēgšana, kas uzņēmumam dotu iespēju 2014. gadā sasniegt peļņas slieksni saskaņā gan ar reālistisko, gan optimistisko scenāriju. Tomēr saskaņā ar pesimistisko scenāriju airBaltic EBIT (peļņa pirms procentiem un nodokļiem) būtu negatīva vismaz līdz 2016. gadam. |
| --- | --- |

(40)

airBaltic 2012. gada martā pieņēma plānu reShape. Plānā noteikti vairāki pasākumi, tostarp efektīvāku lidmašīnu iegāde (21) un dažu maršrutu slēgšana, kas uzņēmumam dotu iespēju 2014. gadā sasniegt peļņas slieksni saskaņā gan ar reālistisko, gan optimistisko scenāriju. Tomēr saskaņā ar pesimistisko scenāriju airBaltic EBIT (peļņa pirms procentiem un nodokļiem) būtu negatīva vismaz līdz 2016. gadam.

| (41) | Plānā reShape ir prognozēts, ka saskaņā ar reālistisko scenāriju papildus LVL 83 miljoniem (EUR 117,51 miljonam), par kuriem vienošanās jau panākta (22), [..] būs nepieciešami vēl LVL [45–55] miljoni (EUR [64–78] miljoni). Saskaņā ar optimistisko scenāriju nepieciešamais papildfinansējums būtu LVL [5–15] miljoni (EUR [7–21] miljons), bet saskaņā ar pesimistisko scenāriju nepieciešamā summa būtu LVL [135–145] miljoni (EUR [192–206] miljoni). |
| --- | --- |

(41)

Plānā reShape ir prognozēts, ka saskaņā ar reālistisko scenāriju papildus LVL 83 miljoniem (EUR 117,51 miljonam), par kuriem vienošanās jau panākta (22), [..] būs nepieciešami vēl LVL [45–55] miljoni (EUR [64–78] miljoni). Saskaņā ar optimistisko scenāriju nepieciešamais papildfinansējums būtu LVL [5–15] miljoni (EUR [7–21] miljons), bet saskaņā ar pesimistisko scenāriju nepieciešamā summa būtu LVL [135–145] miljoni (EUR [192–206] miljoni).

4.5.   2012. GADA 18. JŪLIJA SŪDZĪBA

| (42) | Vienošanās puses bija ne tikai Latvija un BAS, bet arī vairāki citi ieguldītāji. Šie ieguldītāji vienojās piešķirt airBaltic divus sindicētos aizdevumus, katru EUR 35 miljonu apmērā, ar sākotnējo procentu likmi [5–7] %. Pirmo sindicēto aizdevumu vajadzēja piešķirt Latvijas Krājbankai un Lietuvas bankai Snoras. Otro sindicēto aizdevumu vajadzēja piešķirt vairākiem uzņēmumiem, tostarp Taurus. Sindicētos aizdevumus vajadzēja piešķirt, lai pārjaunotu vairākus minēto privāto ieguldītāju prasījumus pret airBaltic. Ja BAS nepildītu savas saistības saskaņā ar Vienošanos, tad atbilstoši tās 7. panta 4. punktam ieguldītāji, kuri piešķir airBaltic otro sindicēto aizdevumu, tostarp Taurus kā BAS dalībnieks, piekrīt “cedēt un nodot valstij vai tās norādītam uzņēmumam visus prasījumus, kas izriet no [..] otrā [sindicētā] aizdevuma, par summu, kas ir LVL 1”. |
| --- | --- |

(42)

Vienošanās puses bija ne tikai Latvija un BAS, bet arī vairāki citi ieguldītāji. Šie ieguldītāji vienojās piešķirt airBaltic divus sindicētos aizdevumus, katru EUR 35 miljonu apmērā, ar sākotnējo procentu likmi [5–7] %. Pirmo sindicēto aizdevumu vajadzēja piešķirt Latvijas Krājbankai un Lietuvas bankai Snoras. Otro sindicēto aizdevumu vajadzēja piešķirt vairākiem uzņēmumiem, tostarp Taurus. Sindicētos aizdevumus vajadzēja piešķirt, lai pārjaunotu vairākus minēto privāto ieguldītāju prasījumus pret airBaltic. Ja BAS nepildītu savas saistības saskaņā ar Vienošanos, tad atbilstoši tās 7. panta 4. punktam ieguldītāji, kuri piešķir airBaltic otro sindicēto aizdevumu, tostarp Taurus kā BAS dalībnieks, piekrīt “cedēt un nodot valstij vai tās norādītam uzņēmumam visus prasījumus, kas izriet no [..] otrā [sindicētā] aizdevuma, par summu, kas ir LVL 1”.

| (43) | Komisija 2012. gada 18. jūlijā saņēma vēl vienu sūdzību (skatīt 7. apsvērumu) par Vienošanās 7. panta 4. punktā minētajām ieguldītāju saistībām tikai par LVL 1 cedēt un nodot valstij vai tās norādītam uzņēmumam visus prasījumus, kas izriet no otrā sindicētā aizdevuma (skatīt 28. apsvērumu). Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka Latvijas valsts savās 2012. gada 9. februāra un 12. jūnija vēstulēs nolēma par LVL 1 cedēt uzņēmumam airBaltic prasījumu EUR 5 miljonu apmērā pret airBaltic par otro sindicēto aizdevumu, t. i., to daļu, ko no EUR 35 miljonu aizdevuma piešķīra Taurus (sestais pasākums). |
| --- | --- |

(43)

Komisija 2012. gada 18. jūlijā saņēma vēl vienu sūdzību (skatīt 7. apsvērumu) par Vienošanās 7. panta 4. punktā minētajām ieguldītāju saistībām tikai par LVL 1 cedēt un nodot valstij vai tās norādītam uzņēmumam visus prasījumus, kas izriet no otrā sindicētā aizdevuma (skatīt 28. apsvērumu). Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka Latvijas valsts savās 2012. gada 9. februāra un 12. jūnija vēstulēs nolēma par LVL 1 cedēt uzņēmumam airBaltic prasījumu EUR 5 miljonu apmērā pret airBaltic par otro sindicēto aizdevumu, t. i., to daļu, ko no EUR 35 miljonu aizdevuma piešķīra Taurus (sestais pasākums).

5.   LĒMUMS SĀKT PROCEDŪRU

| (44) | Komisija 2012. gada 20. novembrī nolēma sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka konkrēto pasākumu veikšanas laikā airBaltic varēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Komisija arī pauda bažas par izskatāmajiem sešiem pasākumiem un sākotnēji secināja, ka tie visi ietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(44)

Komisija 2012. gada 20. novembrī nolēma sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka konkrēto pasākumu veikšanas laikā airBaltic varēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Komisija arī pauda bažas par izskatāmajiem sešiem pasākumiem un sākotnēji secināja, ka tie visi ietver valsts atbalstu.

| (45) | Vispirms Komisija atzīmēja, ka pirmais valsts aizdevums (pirmais pasākums) tika piešķirts vienlaikus ar BAS aizdevumu – proporcionāli valstij un BAS piederošo akciju daļai – un ar vienādiem nosacījumiem, kas pirmajā acumirklī vedina domāt, ka abi aizdevumi piešķirti ar pari passu nosacījumiem. Tomēr Komisija uzskatīja, ka pirmo valsts aizdevumu un BAS aizdevumu nevar vērtēt izolēti, bet tie jāvērtē, ņemot vērā Vienošanās noteikumus. Attiecīgi Komisija norādīja, ka no Vienošanās neizriet, ka papildus savam aizdevumam BAS būtu airBaltic jāpiešķir arī konvertējams aizdevums paralēli otrajam valsts aizdevumam, un tādējādi valsts saistības atšķīrās no BAS saistībām un bija ekonomiski nozīmīgākas. Komisija turklāt konstatēja, ka BAS lēmums veikt ieguldījumu airBaltic tika pieņemts apstākļos, kad valsts iestādes jau bija izrādījušas gatavību finansiāli atbalstīt šo uzņēmumu. |
| --- | --- |

(45)

Vispirms Komisija atzīmēja, ka pirmais valsts aizdevums (pirmais pasākums) tika piešķirts vienlaikus ar BAS aizdevumu – proporcionāli valstij un BAS piederošo akciju daļai – un ar vienādiem nosacījumiem, kas pirmajā acumirklī vedina domāt, ka abi aizdevumi piešķirti ar pari passu nosacījumiem. Tomēr Komisija uzskatīja, ka pirmo valsts aizdevumu un BAS aizdevumu nevar vērtēt izolēti, bet tie jāvērtē, ņemot vērā Vienošanās noteikumus. Attiecīgi Komisija norādīja, ka no Vienošanās neizriet, ka papildus savam aizdevumam BAS būtu airBaltic jāpiešķir arī konvertējams aizdevums paralēli otrajam valsts aizdevumam, un tādējādi valsts saistības atšķīrās no BAS saistībām un bija ekonomiski nozīmīgākas. Komisija turklāt konstatēja, ka BAS lēmums veikt ieguldījumu airBaltic tika pieņemts apstākļos, kad valsts iestādes jau bija izrādījušas gatavību finansiāli atbalstīt šo uzņēmumu.

| (46) | Saistībā ar procentu likmi pirmajam valsts aizdevumam un procentu likmes samazinājumu par [5–15] procentpunktiem 2011. gada decembrī (skatīt 30. apsvērumu) Komisija uzskatīja, ka ir apšaubāmi, ka piemērotās likmes būtu tirgus līmenī, ņemot vērā airBaltic ievērojamās tābrīža grūtības. |
| --- | --- |

(46)

Saistībā ar procentu likmi pirmajam valsts aizdevumam un procentu likmes samazinājumu par [5–15] procentpunktiem 2011. gada decembrī (skatīt 30. apsvērumu) Komisija uzskatīja, ka ir apšaubāmi, ka piemērotās likmes būtu tirgus līmenī, ņemot vērā airBaltic ievērojamās tābrīža grūtības.

| (47) | Saistībā ar otro valsts aizdevumu (otro pasākumu) Komisija vispirms konstatēja, ka tas bija ieplānots jau Vienošanās ietvaros, kaut arī summa nebija noteikta, un tam bija piekārtoti vairāki nosacījumi. Komisija uzskatīja, ka otro valsts aizdevumu nevar uzskatīt par pari passu, jo, pretēji Latvijas apgalvojumam, no Vienošanās neizriet, ka papildus savam aizdevumam BAS būtu jāpiešķir airBaltic arī konvertējams aizdevums. Turklāt Komisija norādīja, ka tad, kad Latvija nolēma piešķirt airBaltic otro valsts aizdevumu, BAS vienlaikus nekas nebija jādara – tam nebija pienākuma piešķirt airBaltic nekādus citus aizdevumus. |
| --- | --- |

(47)

Saistībā ar otro valsts aizdevumu (otro pasākumu) Komisija vispirms konstatēja, ka tas bija ieplānots jau Vienošanās ietvaros, kaut arī summa nebija noteikta, un tam bija piekārtoti vairāki nosacījumi. Komisija uzskatīja, ka otro valsts aizdevumu nevar uzskatīt par pari passu, jo, pretēji Latvijas apgalvojumam, no Vienošanās neizriet, ka papildus savam aizdevumam BAS būtu jāpiešķir airBaltic arī konvertējams aizdevums. Turklāt Komisija norādīja, ka tad, kad Latvija nolēma piešķirt airBaltic otro valsts aizdevumu, BAS vienlaikus nekas nebija jādara – tam nebija pienākuma piešķirt airBaltic nekādus citus aizdevumus.

| (48) | Saistībā ar otrā valsts aizdevuma procentu likmi ([9–11] %) Komisija apšaubīja, ka privāts ieguldītājs būtu piešķīris aizdevumu ar šādu procentu likmi, ņemot vērā airBaltic problēmas un to, ka tika izmantots tas pats nodrošinājums kā pirmajam valsts aizdevumam. |
| --- | --- |

(48)

Saistībā ar otrā valsts aizdevuma procentu likmi ([9–11] %) Komisija apšaubīja, ka privāts ieguldītājs būtu piešķīris aizdevumu ar šādu procentu likmi, ņemot vērā airBaltic problēmas un to, ka tika izmantots tas pats nodrošinājums kā pirmajam valsts aizdevumam.

| (49) | Saistībā ar 2011. gada 22. decembrī panākto vienošanos palielināt kapitālu (trešais pasākums) Komisija norādīja, ka rekapitalizācijas lēmuma pieņemšanas laikā BAS īpašumā bija palikusi tikai viena airBaltic akcija (jo pārējās akcijas valsts bija iegādājusies no Latvijas Krājbankas). Tādējādi valstij piederošo uzņēmuma akciju daļa palielinājās līdz 99,8 % (skatīt 21. apsvērumu). Tāpēc konvertēšana BAS nedeva praktiski nekādu saimniecisko izdevīgumu, jo, lai atgūtu savu kādreizējo akciju paketi, BAS bija ne tikai jākonvertē kapitālā savs aizdevums, bet arī jāiepludina naudas līdzekļi LVL 37,7 miljonu (EUR 53,38 miljonu) apmērā, turklāt, ņemot vērā uzņēmuma grūtības, pastāvēja tikai ierobežota iespēja, ka pašu kapitāls īsā līdz vidējā termiņā dos jebkādu atdevi. Turklāt Komisijai bija šaubas par datumu, kurā trešais pasākums faktiski ticis veikts. |
| --- | --- |

(49)

Saistībā ar 2011. gada 22. decembrī panākto vienošanos palielināt kapitālu (trešais pasākums) Komisija norādīja, ka rekapitalizācijas lēmuma pieņemšanas laikā BAS īpašumā bija palikusi tikai viena airBaltic akcija (jo pārējās akcijas valsts bija iegādājusies no Latvijas Krājbankas). Tādējādi valstij piederošo uzņēmuma akciju daļa palielinājās līdz 99,8 % (skatīt 21. apsvērumu). Tāpēc konvertēšana BAS nedeva praktiski nekādu saimniecisko izdevīgumu, jo, lai atgūtu savu kādreizējo akciju paketi, BAS bija ne tikai jākonvertē kapitālā savs aizdevums, bet arī jāiepludina naudas līdzekļi LVL 37,7 miljonu (EUR 53,38 miljonu) apmērā, turklāt, ņemot vērā uzņēmuma grūtības, pastāvēja tikai ierobežota iespēja, ka pašu kapitāls īsā līdz vidējā termiņā dos jebkādu atdevi. Turklāt Komisijai bija šaubas par datumu, kurā trešais pasākums faktiski ticis veikts.

| (50) | Komisija arī atzīmēja, ka BAS un valsts rīcībā kapitāla iepludināšanai airBaltic bija noteikts laikposms, acīmredzot līdz 2012. gada 30. janvārim, t. i., parakstīšanās īstenošanas perioda pirmā posma beigām saistībā ar kapitāla palielināšanu. Tomēr valsts to izdarīja jau 2011. gada 29. vai 30. decembrī, savukārt BAS tā arī nekonvertēja savu aizdevumu un neiepludināja naudas līdzekļus. Komisija uzskatīja, ka pirms aizdevumu konvertēšanas Latvijai vajadzēja nogaidīt, līdz tā gūtu pietiekamu pārliecību par to, ka arī BAS rīkosies tāpat. Pamatojoties uz šo, Komisija uzskatīja, ka trešais pasākums neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(50)

Komisija arī atzīmēja, ka BAS un valsts rīcībā kapitāla iepludināšanai airBaltic bija noteikts laikposms, acīmredzot līdz 2012. gada 30. janvārim, t. i., parakstīšanās īstenošanas perioda pirmā posma beigām saistībā ar kapitāla palielināšanu. Tomēr valsts to izdarīja jau 2011. gada 29. vai 30. decembrī, savukārt BAS tā arī nekonvertēja savu aizdevumu un neiepludināja naudas līdzekļus. Komisija uzskatīja, ka pirms aizdevumu konvertēšanas Latvijai vajadzēja nogaidīt, līdz tā gūtu pietiekamu pārliecību par to, ka arī BAS rīkosies tāpat. Pamatojoties uz šo, Komisija uzskatīja, ka trešais pasākums neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam.

| (51) | Saistībā ar 2010. gada aprīlī veikto nulles kupona obligāciju iegādi no airBaltic LVL 30 miljonu (EUR 42,47 miljonu) apmērā (ceturtais pasākums) Komisija norādīja, ka, ņemot vērā šo obligāciju raksturu, tās ir pielīdzināmas kapitāla iepludināšanai. Tā kā rentabilitātes iespēja bija izslēgta jau no paša sākuma, jo obligācijas bija bezprocentu un rentabilitāte nākotnē pēc konvertēšanas nešķita iespējama, ņemot vērā uzņēmuma grūtības, situāciju aviokompāniju nozarē un faktu, ka attiecīgajā laikā nebija plāna uzņēmuma rentabilitātes atgūšanai, Komisija apšaubīja, ka ceturtais pasākums atbilst tirgus principiem. Turklāt Komisija nevarēja izslēgt iespēju, ka BAS iegādājies obligācijas tāpēc, ka pirms obligāciju emisijas Latvija bija izrādījusi pastiprinātu interesi par airBaltic. |
| --- | --- |

(51)

Saistībā ar 2010. gada aprīlī veikto nulles kupona obligāciju iegādi no airBaltic LVL 30 miljonu (EUR 42,47 miljonu) apmērā (ceturtais pasākums) Komisija norādīja, ka, ņemot vērā šo obligāciju raksturu, tās ir pielīdzināmas kapitāla iepludināšanai. Tā kā rentabilitātes iespēja bija izslēgta jau no paša sākuma, jo obligācijas bija bezprocentu un rentabilitāte nākotnē pēc konvertēšanas nešķita iespējama, ņemot vērā uzņēmuma grūtības, situāciju aviokompāniju nozarē un faktu, ka attiecīgajā laikā nebija plāna uzņēmuma rentabilitātes atgūšanai, Komisija apšaubīja, ka ceturtais pasākums atbilst tirgus principiem. Turklāt Komisija nevarēja izslēgt iespēju, ka BAS iegādājies obligācijas tāpēc, ka pirms obligāciju emisijas Latvija bija izrādījusi pastiprinātu interesi par airBaltic.

| (52) | Saistībā ar Latvijas Krājbankas veiktajiem maksājumiem EUR 2,8 miljonu apmērā (piektais pasākums) Komisija nevarēja ar pārliecību secināt, vai laikā, kad šie maksājumi tika veikti, Latvijas Krājbanka kā valstij pilnībā piederoša banka rīkojās neatkarīgi no valsts. Saistībā ar šo Komisija norādīja, ka Latvija nebija sniegusi pierādījumus tam, ka airBaltic iesniedza maksājuma un pārveduma uzdevumus pirms FKTK 2011. gada 17. novembra lēmuma ierobežot bankas operācijas, kas vienam klientam pārsniedz EUR 100 000. |
| --- | --- |

(52)

Saistībā ar Latvijas Krājbankas veiktajiem maksājumiem EUR 2,8 miljonu apmērā (piektais pasākums) Komisija nevarēja ar pārliecību secināt, vai laikā, kad šie maksājumi tika veikti, Latvijas Krājbanka kā valstij pilnībā piederoša banka rīkojās neatkarīgi no valsts. Saistībā ar šo Komisija norādīja, ka Latvija nebija sniegusi pierādījumus tam, ka airBaltic iesniedza maksājuma un pārveduma uzdevumus pirms FKTK 2011. gada 17. novembra lēmuma ierobežot bankas operācijas, kas vienam klientam pārsniedz EUR 100 000.

| (53) | Visbeidzot, saistībā ar prasījumu EUR 5 miljonu apmērā, kas tika nodots airBaltic (sestais pasākums), Komisija lēmumā sākt procedūru paskaidroja, ka, ņemot vērā Vienošanās 7. panta 4. punktu, Latvija bija nolēmusi par LVL 1 cedēt uzņēmumam airBaltic prasījumu EUR 5 miljonu apmērā pret airBaltic par otro sindicēto aizdevumu, t. i., to daļu, ko no EUR 35 miljonu aizdevuma piešķīra Taurus. Komisija norādīja, ka no ekonomikas viedokļa šāda operācija ir ļoti līdzīga parāda atlaišanai, jo tādējādi Latvija atbrīvoja airBaltic no pienākuma maksāt procentus un atmaksāt daļu no otrā sindicētā aizdevuma prasījuma turētājam. Turklāt Komisija secināja, ka sestais pasākums neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo saskaņā ar Vienošanos airBaltic nebija tiesību saņemt kredītu apmaiņā pret LVL 1. |
| --- | --- |

(53)

Visbeidzot, saistībā ar prasījumu EUR 5 miljonu apmērā, kas tika nodots airBaltic (sestais pasākums), Komisija lēmumā sākt procedūru paskaidroja, ka, ņemot vērā Vienošanās 7. panta 4. punktu, Latvija bija nolēmusi par LVL 1 cedēt uzņēmumam airBaltic prasījumu EUR 5 miljonu apmērā pret airBaltic par otro sindicēto aizdevumu, t. i., to daļu, ko no EUR 35 miljonu aizdevuma piešķīra Taurus. Komisija norādīja, ka no ekonomikas viedokļa šāda operācija ir ļoti līdzīga parāda atlaišanai, jo tādējādi Latvija atbrīvoja airBaltic no pienākuma maksāt procentus un atmaksāt daļu no otrā sindicētā aizdevuma prasījuma turētājam. Turklāt Komisija secināja, ka sestais pasākums neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo saskaņā ar Vienošanos airBaltic nebija tiesību saņemt kredītu apmaiņā pret LVL 1.

| (54) | Saistībā ar pārējiem prasījumiem par otro sindicēto aizdevumu, kuru kopējā summa bija LVL 30 miljoni (EUR 42,47 miljoni) (skatīt 42. apsvērumu), Komisija norādīja, ka iepriekš minētie apsvērumi attiecas uz šiem prasījumiem mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(54)

Saistībā ar pārējiem prasījumiem par otro sindicēto aizdevumu, kuru kopējā summa bija LVL 30 miljoni (EUR 42,47 miljoni) (skatīt 42. apsvērumu), Komisija norādīja, ka iepriekš minētie apsvērumi attiecas uz šiem prasījumiem mutatis mutandis.

| (55) | Tāpēc Komisija sākotnēji secināja, ka visi seši izskatāmie pasākumi ietvēra nelikumīgu valsts atbalstu, jo tie tika veikti, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktā noteiktos paziņošanas un nogaidīšanas pienākumus. |
| --- | --- |

(55)

Tāpēc Komisija sākotnēji secināja, ka visi seši izskatāmie pasākumi ietvēra nelikumīgu valsts atbalstu, jo tie tika veikti, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktā noteiktos paziņošanas un nogaidīšanas pienākumus.

| (56) | Komisija arī apšaubīja šo sešu izskatāmo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši tāpēc, ka Latvijas iestādes nebija sniegušas nekādu iespējamo saderības pamatojumu. Saistībā ar iespējamo saderības pamatojumu Komisija sākotnēji uzskatīja, ka, ņemot vērā airBaltic grūtības, vienīgie piemērojamie kritēriji ir tie, kuri attiecas uz grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (23) (turpmāk “Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Saistībā ar šo, pamatojoties uz tolaik pieejamo informāciju, Komisija uzskatīja, ka nosacījumi glābšanas atbalsta piešķiršanai nebija izpildīti un plānā reShape nebija iekļauti nepieciešamie elementi, lai to uzskatītu par pārstrukturēšanas plānu Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2. iedaļas nozīmē. |
| --- | --- |

(56)

Komisija arī apšaubīja šo sešu izskatāmo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši tāpēc, ka Latvijas iestādes nebija sniegušas nekādu iespējamo saderības pamatojumu. Saistībā ar iespējamo saderības pamatojumu Komisija sākotnēji uzskatīja, ka, ņemot vērā airBaltic grūtības, vienīgie piemērojamie kritēriji ir tie, kuri attiecas uz grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (23) (turpmāk “Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Saistībā ar šo, pamatojoties uz tolaik pieejamo informāciju, Komisija uzskatīja, ka nosacījumi glābšanas atbalsta piešķiršanai nebija izpildīti un plānā reShape nebija iekļauti nepieciešamie elementi, lai to uzskatītu par pārstrukturēšanas plānu Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2. iedaļas nozīmē.

6.   PIEZĪMES PAR LĒMUMU SĀKT PROCEDŪRU

6.1.   LATVIJAS PIEZĪMES

| (57) | Savās piezīmēs par Komisijas lēmumu sākt procedūru Latvija norāda, ka pirmais, otrais, trešais un sestais pasākums bija savstarpēji saistīti un izrietēja no Vienošanās, tādējādi tie būtībā ir viens un tas pats finanšu darījums, kas jāvērtē kā veikts Vienošanās noslēgšanas laikā, t. i., 2011. gada 3. oktobrī. Pamatojoties uz šo, Latvija secina, ka šie pasākumi ir īstenoti vienlaikus un atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, tādējādi valsts atbalsts ir izslēgts. |
| --- | --- |

(57)

Savās piezīmēs par Komisijas lēmumu sākt procedūru Latvija norāda, ka pirmais, otrais, trešais un sestais pasākums bija savstarpēji saistīti un izrietēja no Vienošanās, tādējādi tie būtībā ir viens un tas pats finanšu darījums, kas jāvērtē kā veikts Vienošanās noslēgšanas laikā, t. i., 2011. gada 3. oktobrī. Pamatojoties uz šo, Latvija secina, ka šie pasākumi ir īstenoti vienlaikus un atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, tādējādi valsts atbalsts ir izslēgts.

| (58) | Latvija apgalvo, ka Vienošanās iniciators bija BAS – tas faktiski lūdzis valsti piedalīties kapitāla palielināšanā. Valsts galu galā piekrita veikt ieguldījumu, izvirzot stingrus nosacījumus, kas paredzēti Vienošanās noteikumos. Viens no svarīgākajiem Vienošanās elementiem bija valsts un BAS līdzekļu iepludināšana aptuveni LVL 100 miljonu (EUR 141,58 miljonu) apmērā divos posmos: i) iepludinot LVL 30 miljonus (EUR 42,47 miljonus) kā pirmo valsts aizdevumu un BAS aizdevumu; un ii) nodrošinot aptuveni LVL 70 miljonus (EUR 99,1 miljonu) atbilstoši valstij un BAS piederošo akciju daļai. Tādējādi Latvija apgalvoja, ka BAS bija līgumisks pienākums iepludināt papildu kapitālu airBaltic proporcionāli tam piederošo akciju daļai. Šādu secinājumu Latvija izdara, pamatojoties uz Vienošanās 7. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru valsts piešķir airBaltic otru aizdevumu “proporcionāli savām balsstiesībām”, un Latvija uzskata, ka tas nozīmē, ka arī BAS bija jāveic naudas iepludināšana proporcionāli tam piederošo akciju daļai. |
| --- | --- |

(58)

Latvija apgalvo, ka Vienošanās iniciators bija BAS – tas faktiski lūdzis valsti piedalīties kapitāla palielināšanā. Valsts galu galā piekrita veikt ieguldījumu, izvirzot stingrus nosacījumus, kas paredzēti Vienošanās noteikumos. Viens no svarīgākajiem Vienošanās elementiem bija valsts un BAS līdzekļu iepludināšana aptuveni LVL 100 miljonu (EUR 141,58 miljonu) apmērā divos posmos: i) iepludinot LVL 30 miljonus (EUR 42,47 miljonus) kā pirmo valsts aizdevumu un BAS aizdevumu; un ii) nodrošinot aptuveni LVL 70 miljonus (EUR 99,1 miljonu) atbilstoši valstij un BAS piederošo akciju daļai. Tādējādi Latvija apgalvoja, ka BAS bija līgumisks pienākums iepludināt papildu kapitālu airBaltic proporcionāli tam piederošo akciju daļai. Šādu secinājumu Latvija izdara, pamatojoties uz Vienošanās 7. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru valsts piešķir airBaltic otru aizdevumu “proporcionāli savām balsstiesībām”, un Latvija uzskata, ka tas nozīmē, ka arī BAS bija jāveic naudas iepludināšana proporcionāli tam piederošo akciju daļai.

| (59) | Latvija arī norāda, ka Vienošanās paredz vairākus aizsardzības pasākumus ar mērķi aizsargāt valsts finanšu intereses, ja BAS nepildītu savas saistības: i) valsts tiesības iegādāties akcijas no BAS par LVL 1; ii) pienākums privātajiem ieguldītājiem, kuri piešķīra airBaltic otro sindicēto aizdevumu, noteiktos apstākļos nodot valstij savus prasījumus pret airBaltic; un iii) ieguldītāju pienākums atlīdzināt airBaltic noteiktas ārpusbilances saistības, kuru kopējā summa ir aptuveni EUR [..] miljoni (24). Latvija uzskata, ka fakts, ka BAS un ieguldītāji piekrituši šādiem aizsardzības pasākumiem, pierāda, ka ieguldītāji bija pārliecināti, ka BAS pildīs savas saistības. Pamatojoties uz šo, Latvija uzskata, ka pirmais, otrais un trešais pasākums bija vienlaicīgi un atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Turklāt, tā kā sestais pasākums faktiski izriet no aizsardzības pasākumiem, Latvija apgalvo, ka arī tas neietver atbalstu. |
| --- | --- |

(59)

Latvija arī norāda, ka Vienošanās paredz vairākus aizsardzības pasākumus ar mērķi aizsargāt valsts finanšu intereses, ja BAS nepildītu savas saistības: i) valsts tiesības iegādāties akcijas no BAS par LVL 1; ii) pienākums privātajiem ieguldītājiem, kuri piešķīra airBaltic otro sindicēto aizdevumu, noteiktos apstākļos nodot valstij savus prasījumus pret airBaltic; un iii) ieguldītāju pienākums atlīdzināt airBaltic noteiktas ārpusbilances saistības, kuru kopējā summa ir aptuveni EUR [..] miljoni (24). Latvija uzskata, ka fakts, ka BAS un ieguldītāji piekrituši šādiem aizsardzības pasākumiem, pierāda, ka ieguldītāji bija pārliecināti, ka BAS pildīs savas saistības. Pamatojoties uz šo, Latvija uzskata, ka pirmais, otrais un trešais pasākums bija vienlaicīgi un atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Turklāt, tā kā sestais pasākums faktiski izriet no aizsardzības pasākumiem, Latvija apgalvo, ka arī tas neietver atbalstu.

| (60) | Turklāt attiecībā uz pirmo pasākumu Latvija papildus norāda, ka procentu likme atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un Paziņojumam par atsauces likmi (25), un apgalvo, ka procentu likmes samazināšana no [11–13] % uz [2–4] % valstij bija ekonomiski izdevīga, jo samazinātu airBaltic finansēšanas izmaksas (tolaik valstij uzņēmumā jau piederēja 99,8 %). Saistībā ar otro pasākumu Latvija uzskata, ka procentu likme atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(60)

Turklāt attiecībā uz pirmo pasākumu Latvija papildus norāda, ka procentu likme atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un Paziņojumam par atsauces likmi (25), un apgalvo, ka procentu likmes samazināšana no [11–13] % uz [2–4] % valstij bija ekonomiski izdevīga, jo samazinātu airBaltic finansēšanas izmaksas (tolaik valstij uzņēmumā jau piederēja 99,8 %). Saistībā ar otro pasākumu Latvija uzskata, ka procentu likme atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja principam.

| (61) | Saistībā ar trešo pasākumu Latvijas iestādes apgalvo, ka pirmais valsts aizdevums un otrā valsts aizdevuma pirmā daļa tika konvertēti kapitālā, pamatojoties uz BAS vienlaikus pieņemto lēmumu konvertēt savu aizdevumu un iepludināt uzņēmumā naudas līdzekļus LVL 37,7 miljonu (EUR 53,38 miljonu) apmērā, par ko vienošanās tika panākta airBaltic akcionāru sanāksmē 2011. gada 22. decembrī. Latvijas iestādes atkārtoti uzsver, ka pirmo, otro un trešo pasākumu nedrīkstētu vērtēt izolēti, bet tikai kā plašāka darījuma neatņemamu daļu. Tā kā par šo darījumu BAS un valsts vienojās pilnībā vienlaikus, Latvija izslēdz valsts atbalsta klātbūtnes iespēju. Latvija arī apgalvo, ka nav būtiski, ka BAS neizpildīja savas saistības noteiktajā termiņā (t. i., līdz 2012. gada 30. janvārim), un ka valstij nebija citas iespējas kā vien konvertēt kapitālā pirmo valsts aizdevumu un otrā valsts aizdevuma pirmo daļu, un valsts to izdarīja 2011. gada 29. decembrī. Turklāt Latvija paskaidro, ka valsts veica visu iespējamo, lai piespiestu BAS pildīt tā saistības. |
| --- | --- |

(61)

Saistībā ar trešo pasākumu Latvijas iestādes apgalvo, ka pirmais valsts aizdevums un otrā valsts aizdevuma pirmā daļa tika konvertēti kapitālā, pamatojoties uz BAS vienlaikus pieņemto lēmumu konvertēt savu aizdevumu un iepludināt uzņēmumā naudas līdzekļus LVL 37,7 miljonu (EUR 53,38 miljonu) apmērā, par ko vienošanās tika panākta airBaltic akcionāru sanāksmē 2011. gada 22. decembrī. Latvijas iestādes atkārtoti uzsver, ka pirmo, otro un trešo pasākumu nedrīkstētu vērtēt izolēti, bet tikai kā plašāka darījuma neatņemamu daļu. Tā kā par šo darījumu BAS un valsts vienojās pilnībā vienlaikus, Latvija izslēdz valsts atbalsta klātbūtnes iespēju. Latvija arī apgalvo, ka nav būtiski, ka BAS neizpildīja savas saistības noteiktajā termiņā (t. i., līdz 2012. gada 30. janvārim), un ka valstij nebija citas iespējas kā vien konvertēt kapitālā pirmo valsts aizdevumu un otrā valsts aizdevuma pirmo daļu, un valsts to izdarīja 2011. gada 29. decembrī. Turklāt Latvija paskaidro, ka valsts veica visu iespējamo, lai piespiestu BAS pildīt tā saistības.

| (62) | Saistībā ar sesto pasākumu Latvija papildus norāda, ka prasījumu nodošana airBaltic izrietēja no Vienošanās 7. panta 4. punktā paredzētajiem pasākumiem. Latvija norāda, ka tādējādi tiek nodrošināts, ka visa Vienošanās ir saskaņā ar pari passu nosacījumiem, jo, nododot prasījumu airBaltic, tiek garantēts, ka privātie ieguldītāji veic samērīgu ieguldījumu finanšu līdzekļu iepludināšanā airBaltic. |
| --- | --- |

(62)

Saistībā ar sesto pasākumu Latvija papildus norāda, ka prasījumu nodošana airBaltic izrietēja no Vienošanās 7. panta 4. punktā paredzētajiem pasākumiem. Latvija norāda, ka tādējādi tiek nodrošināts, ka visa Vienošanās ir saskaņā ar pari passu nosacījumiem, jo, nododot prasījumu airBaltic, tiek garantēts, ka privātie ieguldītāji veic samērīgu ieguldījumu finanšu līdzekļu iepludināšanā airBaltic.

| (63) | Saistībā ar ceturto pasākumu Latvija uzskata, ka nulles kupona obligāciju emisiju valsts un BAS veica vienlaikus un saskaņā ar vienādiem nosacījumiem, tāpēc valsts atbalsta pastāvēšanas iespēja ir izslēgta. Latvija arī paskaidro, ka lēmums emitēt obligācijas tika pieņemts pēc BAS iniciatīvas. Attiecībā uz faktu, ka šīs obligācijas neparedzēja peļņu, Latvija apgalvo, ka Komisijai vajadzētu ņemt vērā t. s. “īpašnieka efektu” un atzīt, ka valstij kā airBaltic akcionārei ir citādi stimuli nekā ārējam ieguldītājam. |
| --- | --- |

(63)

Saistībā ar ceturto pasākumu Latvija uzskata, ka nulles kupona obligāciju emisiju valsts un BAS veica vienlaikus un saskaņā ar vienādiem nosacījumiem, tāpēc valsts atbalsta pastāvēšanas iespēja ir izslēgta. Latvija arī paskaidro, ka lēmums emitēt obligācijas tika pieņemts pēc BAS iniciatīvas. Attiecībā uz faktu, ka šīs obligācijas neparedzēja peļņu, Latvija apgalvo, ka Komisijai vajadzētu ņemt vērā t. s. “īpašnieka efektu” un atzīt, ka valstij kā airBaltic akcionārei ir citādi stimuli nekā ārējam ieguldītājam.

| (64) | Visbeidzot, attiecībā uz piekto pasākumu Latvija uzskata, ka valsts līdzekļi nebija iesaistīti un FKTK darbības jebkurā gadījumā nevar attiecināt uz valsti. |
| --- | --- |

(64)

Visbeidzot, attiecībā uz piekto pasākumu Latvija uzskata, ka valsts līdzekļi nebija iesaistīti un FKTK darbības jebkurā gadījumā nevar attiecināt uz valsti.

| (65) | Tā kā Latvija uzskatīja, ka pasākumi nav valsts atbalsts, tā sākotnēji nesniedza pamatojumu par pasākumu saderību ar iekšējo tirgu. Tomēr oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā Latvija sniedza attiecīgus argumentus un norādīja, ka tad, ja tiktu konstatēta valsts atbalsta klātbūtne, tas būtu ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm saderīgs pārstrukturēšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(65)

Tā kā Latvija uzskatīja, ka pasākumi nav valsts atbalsts, tā sākotnēji nesniedza pamatojumu par pasākumu saderību ar iekšējo tirgu. Tomēr oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā Latvija sniedza attiecīgus argumentus un norādīja, ka tad, ja tiktu konstatēta valsts atbalsta klātbūtne, tas būtu ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm saderīgs pārstrukturēšanas atbalsts.

| (66) | Pamatojoties uz šo, Latvija 2013. gada decembrī iesniedza pārstrukturēšanas plānu, saskaņā ar kuru airBaltic pārstrukturēšana tika sākta 2011. gada aprīlī, kad plāna pirmā versija tika iesniegta uzņēmuma vadībai. Minētajā dokumentā norādīti daži trūkumi saistībā ar airBaltic darbību un noteikts, ka nepieciešamais kapitāls ir EUR [175–185] miljoni. Plāna pirmā versija pārtapa 2012. gada martā pieņemtajā plānā reShape, kas, kā Latvija norādīja, bija starpsolis ceļā uz pārstrukturēšanas plānu, kurš tika iesniegts 2013. gada decembrī. |
| --- | --- |

(66)

Pamatojoties uz šo, Latvija 2013. gada decembrī iesniedza pārstrukturēšanas plānu, saskaņā ar kuru airBaltic pārstrukturēšana tika sākta 2011. gada aprīlī, kad plāna pirmā versija tika iesniegta uzņēmuma vadībai. Minētajā dokumentā norādīti daži trūkumi saistībā ar airBaltic darbību un noteikts, ka nepieciešamais kapitāls ir EUR [175–185] miljoni. Plāna pirmā versija pārtapa 2012. gada martā pieņemtajā plānā reShape, kas, kā Latvija norādīja, bija starpsolis ceļā uz pārstrukturēšanas plānu, kurš tika iesniegts 2013. gada decembrī.

| (67) | Pārstrukturēšanas plānā paredzēts piecus gadus ilgs pārstrukturēšanas periods – no 2011. gada aprīļa līdz 2016. gada aprīlim –, un kopējās pārstrukturēšanas izmaksas novērtētas LVL [150–170] miljonu (EUR [214–242] miljonu) apmērā. Pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti trīs pārstrukturēšanas pasākumu veidi: i) esošo darbību ieņēmumu un izmaksu optimizācija; ii) tīkla pārkonfigurēšana, kā rezultātā tiktu koriģēti galamērķi, reisu biežums un laiki; un iii) tīkla un flotes optimizācija. Pārstrukturēšanas plāns ietver pavisam 26 iniciatīvas attiecībā uz ieņēmumiem un izmaksām un līdztekus arī papildu iniciatīvas attiecībā uz tīkla pārkonfigurēšanu un flotes atjaunošanu. Attiecībā uz airBaltic dzīvotspējas atjaunošanu plānā paredzēts, ka, īstenojot šīs iniciatīvas, uzņēmums sasniegs peļņas slieksni 2014. gadā un pēc tam būs rentabls, EBIT sasniedzot LVL [1–3] miljonus (EUR [1,4–4,2] miljonus) 2014. gadā un LVL [9–12] miljonus (EUR [12,8–17] miljonus) 2016. gadā. Pārstrukturēšanas plānā turklāt ir ietvertas pārskatītās finanšu prognozes, kas balstās uz reālistisko, pesimistisko un optimistisko scenāriju, kam veikta jutīguma analīze, lai novērtētu riskus un to iespējamo ietekmi. |
| --- | --- |

(67)

Pārstrukturēšanas plānā paredzēts piecus gadus ilgs pārstrukturēšanas periods – no 2011. gada aprīļa līdz 2016. gada aprīlim –, un kopējās pārstrukturēšanas izmaksas novērtētas LVL [150–170] miljonu (EUR [214–242] miljonu) apmērā. Pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti trīs pārstrukturēšanas pasākumu veidi: i) esošo darbību ieņēmumu un izmaksu optimizācija; ii) tīkla pārkonfigurēšana, kā rezultātā tiktu koriģēti galamērķi, reisu biežums un laiki; un iii) tīkla un flotes optimizācija. Pārstrukturēšanas plāns ietver pavisam 26 iniciatīvas attiecībā uz ieņēmumiem un izmaksām un līdztekus arī papildu iniciatīvas attiecībā uz tīkla pārkonfigurēšanu un flotes atjaunošanu. Attiecībā uz airBaltic dzīvotspējas atjaunošanu plānā paredzēts, ka, īstenojot šīs iniciatīvas, uzņēmums sasniegs peļņas slieksni 2014. gadā un pēc tam būs rentabls, EBIT sasniedzot LVL [1–3] miljonus (EUR [1,4–4,2] miljonus) 2014. gadā un LVL [9–12] miljonus (EUR [12,8–17] miljonus) 2016. gadā. Pārstrukturēšanas plānā turklāt ir ietvertas pārskatītās finanšu prognozes, kas balstās uz reālistisko, pesimistisko un optimistisko scenāriju, kam veikta jutīguma analīze, lai novērtētu riskus un to iespējamo ietekmi.

| (68) | Plānā arī noteikti vairāki kompensējošie pasākumi: i) flotes samazināšana par 27 %; ii) atteikšanās no 14 rentabliem maršrutiem; un iii) atteikšanās no [..] laika nišu pāriem koordinētās lidostās. 2011.–2016. gadā airBaltic samazinās savu jaudu par [17–20] % ASK
   (26) izteiksmē (par [7–10] %, ja ņem vērā tikai rentablus maršrutus). Latvija apgalvo, ka šāds jaudas samazinājums atbilstu iepriekšējās lietās akceptētajam. Turklāt pārstrukturēšanas plānā ir paredzēta [..] laika nišu pāru atbrīvošana vairāku maršrutu slēgšanas rezultātā. |
| --- | --- |

(68)

Plānā arī noteikti vairāki kompensējošie pasākumi: i) flotes samazināšana par 27 %; ii) atteikšanās no 14 rentabliem maršrutiem; un iii) atteikšanās no [..] laika nišu pāriem koordinētās lidostās. 2011.–2016. gadā airBaltic samazinās savu jaudu par [17–20] % ASK
   (26) izteiksmē (par [7–10] %, ja ņem vērā tikai rentablus maršrutus). Latvija apgalvo, ka šāds jaudas samazinājums atbilstu iepriekšējās lietās akceptētajam. Turklāt pārstrukturēšanas plānā ir paredzēta [..] laika nišu pāru atbrīvošana vairāku maršrutu slēgšanas rezultātā.

| (69) | Pārstrukturēšanas izmaksas saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu ir lēstas LVL [150–170] miljonu (EUR [214–242] miljonu) apmērā, un tās vajadzīgas, lai atmaksātu trešo personu aizdevumus, kompensētu zaudējumus, ko rada noteiktu gaisa kuģu ekspluatācijas pārtraukšana un to atsavināšana, segtu maksājumus saistībā ar štatu samazināšanu un jaunu gaisa kuģu iegādi utt. |
| --- | --- |

(69)

Pārstrukturēšanas izmaksas saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu ir lēstas LVL [150–170] miljonu (EUR [214–242] miljonu) apmērā, un tās vajadzīgas, lai atmaksātu trešo personu aizdevumus, kompensētu zaudējumus, ko rada noteiktu gaisa kuģu ekspluatācijas pārtraukšana un to atsavināšana, segtu maksājumus saistībā ar štatu samazināšanu un jaunu gaisa kuģu iegādi utt.

| (70) | Ņemot vērā kopējās pārstrukturēšanas izmaksas, ierosinātais airBaltic pašu ieguldījums atbilstoši pārstrukturēšanas plānam ir LVL [100–110] miljoni (EUR [141–155] miljoni) jeb [60–70] % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu pašu ieguldījumu veido privāto personu līdzekļu iepludināšana (tostarp likviditātes nodrošinājums un avansa maksājumi), privāti aizdevumi, jauno gaisa kuģu līzinga līgums un parāda daļēja norakstīšana divās bankās. |
| --- | --- |

(70)

Ņemot vērā kopējās pārstrukturēšanas izmaksas, ierosinātais airBaltic pašu ieguldījums atbilstoši pārstrukturēšanas plānam ir LVL [100–110] miljoni (EUR [141–155] miljoni) jeb [60–70] % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu pašu ieguldījumu veido privāto personu līdzekļu iepludināšana (tostarp likviditātes nodrošinājums un avansa maksājumi), privāti aizdevumi, jauno gaisa kuģu līzinga līgums un parāda daļēja norakstīšana divās bankās.

6.2.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (71) | Oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā Komisija saņēma piezīmes no Ryanair un airBaltic, kā arī trim fiziskām personām airBaltic kreditoru vārdā. |
| --- | --- |

(71)

Oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā Komisija saņēma piezīmes no Ryanair un airBaltic, kā arī trim fiziskām personām airBaltic kreditoru vārdā.

| (72) | Ryanair piekrīt Komisijas sākotnējiem konstatējumiem, ka izskatāmie pasākumi neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un nav saderīgi ar iekšējo tirgu. Tomēr Ryanair norāda, ka Komisijas novērtējums par atbilstību tirgus ekonomikas ieguldītāja principam lēmumā sākt procedūru nav pilnīgs, jo Komisijai būtu bijis jāapsver, vai privāts ieguldītājs neizvēlētos vienkārši likvidēt airBaltic, nevis piešķirt tam papildu kapitālu (27). Ryanair arī norāda, ka lēmumā sākt procedūru Komisijai būtu bijis jāizvērtē, kas valstij būtu izdevīgāk – likvidēt airBaltic vai piešķirt uzņēmumam papildu līdzekļus. Kaut gan Ryanair uzskata, ka tā rīcībā nav pietiekamas informācijas, lai izteiktu piezīmes par plānu reShape, tas apšauba, ka airBaltic atgūs rentabilitāti, un uzskata, ka uzņēmumu vajadzēja likvidēt. |
| --- | --- |

(72)

Ryanair piekrīt Komisijas sākotnējiem konstatējumiem, ka izskatāmie pasākumi neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un nav saderīgi ar iekšējo tirgu. Tomēr Ryanair norāda, ka Komisijas novērtējums par atbilstību tirgus ekonomikas ieguldītāja principam lēmumā sākt procedūru nav pilnīgs, jo Komisijai būtu bijis jāapsver, vai privāts ieguldītājs neizvēlētos vienkārši likvidēt airBaltic, nevis piešķirt tam papildu kapitālu (27). Ryanair arī norāda, ka lēmumā sākt procedūru Komisijai būtu bijis jāizvērtē, kas valstij būtu izdevīgāk – likvidēt airBaltic vai piešķirt uzņēmumam papildu līdzekļus. Kaut gan Ryanair uzskata, ka tā rīcībā nav pietiekamas informācijas, lai izteiktu piezīmes par plānu reShape, tas apšauba, ka airBaltic atgūs rentabilitāti, un uzskata, ka uzņēmumu vajadzēja likvidēt.

| (73) | Ryanair arī norāda, ka atbalsts airBaltic kaitētu tā tirgus pozīcijai, jo Ryanair darbojas 13 maršrutos no Rīgas, un no tiem vairāk nekā puse tiek apkalpoti, tiešā veidā konkurējot ar airBaltic. |
| --- | --- |

(73)

Ryanair arī norāda, ka atbalsts airBaltic kaitētu tā tirgus pozīcijai, jo Ryanair darbojas 13 maršrutos no Rīgas, un no tiem vairāk nekā puse tiek apkalpoti, tiešā veidā konkurējot ar airBaltic.

| (74) | airBaltic savās piezīmēs norāda, ka uzņēmuma grūtību cēloņi ir iepriekšējās vadības rīcība un neveiksmīgie lēmumi, kurus Bertolts Fliks pieņēma līdz 2011. gada oktobrim. airBaltic uzskata, ka viņš koncentrējās uz komercstratēģiju, kuras pamatā ir vienīgi darbības paplašināšana, nevis rentabilitāte. airBaltic arī paskaidro, ka uzņēmuma iepriekšējā vadība noslēdza vairākus neizdevīgus līgumus un veica darījumus, kuri no uzņēmējdarbības viedokļa nav pamatoti, turklāt izveidoja nepārredzamu korporatīvo un organizatorisko struktūru. |
| --- | --- |

(74)

airBaltic savās piezīmēs norāda, ka uzņēmuma grūtību cēloņi ir iepriekšējās vadības rīcība un neveiksmīgie lēmumi, kurus Bertolts Fliks pieņēma līdz 2011. gada oktobrim. airBaltic uzskata, ka viņš koncentrējās uz komercstratēģiju, kuras pamatā ir vienīgi darbības paplašināšana, nevis rentabilitāte. airBaltic arī paskaidro, ka uzņēmuma iepriekšējā vadība noslēdza vairākus neizdevīgus līgumus un veica darījumus, kuri no uzņēmējdarbības viedokļa nav pamatoti, turklāt izveidoja nepārredzamu korporatīvo un organizatorisko struktūru.

| (75) | airBaltic arī uzskata, ka tad, kad Latvija nolēma apstiprināt un īstenot Vienošanos, tā rīkojās kā racionāls privāts ieguldītājs. airBaltic norāda, ka Latvijas ieguldījums tika veikts vienlaikus ar BAS ieguldījumu un ka tas ļoti daudz prasīja no BAS un citiem privātajiem ieguldītājiem. Turklāt Vienošanās paredzēja pietiekamus drošības pasākumus Latvijas interešu pilnīgai aizsardzībai iepretim BAS; airBaltic norāda, ka Latvijai būtu bijis racionālāk izmantot šos drošības pasākumus nekā lauzt ieguldījumu saistības, kas novestu pie uzņēmuma maksātnespējas, sagrautu esošo akcionāru vērtību un pakļautu valsti privāto ieguldītāju prasībām segt zaudējumus. Pamatojoties uz iepriekš minēto, airBaltic secina, ka Latvijas lēmums noslēgt šo Vienošanos neietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(75)

airBaltic arī uzskata, ka tad, kad Latvija nolēma apstiprināt un īstenot Vienošanos, tā rīkojās kā racionāls privāts ieguldītājs. airBaltic norāda, ka Latvijas ieguldījums tika veikts vienlaikus ar BAS ieguldījumu un ka tas ļoti daudz prasīja no BAS un citiem privātajiem ieguldītājiem. Turklāt Vienošanās paredzēja pietiekamus drošības pasākumus Latvijas interešu pilnīgai aizsardzībai iepretim BAS; airBaltic norāda, ka Latvijai būtu bijis racionālāk izmantot šos drošības pasākumus nekā lauzt ieguldījumu saistības, kas novestu pie uzņēmuma maksātnespējas, sagrautu esošo akcionāru vērtību un pakļautu valsti privāto ieguldītāju prasībām segt zaudējumus. Pamatojoties uz iepriekš minēto, airBaltic secina, ka Latvijas lēmums noslēgt šo Vienošanos neietver valsts atbalstu.

| (76) | Attiecībā uz to, ka 2010. gada aprīlī valsts no airBaltic iegādājās nulles kupona obligācijas (ceturtais pasākums), airBaltic uzskata, ka šis pasākums bija ekonomiski pamatots un pilnībā vienlaikus veikts valsts un BAS ieguldījums, tāpēc uzņēmums secina, ka pasākums neietvēra valsts atbalstu. Attiecībā uz Latvijas Krājbankas maksājumu airBaltic EUR 2,8 miljonu apmērā 2011. gada 21. un 22. novembrī (piektais pasākums) airBaltic uzskata, ka šie lēmumi tika pieņemti airBaltic uzņēmējdarbības ietvaros un attiecas uz privātiem finanšu līdzekļiem, tāpēc ir izslēgta valsts līdzekļu klātbūtne. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz to, ka 2010. gada aprīlī valsts no airBaltic iegādājās nulles kupona obligācijas (ceturtais pasākums), airBaltic uzskata, ka šis pasākums bija ekonomiski pamatots un pilnībā vienlaikus veikts valsts un BAS ieguldījums, tāpēc uzņēmums secina, ka pasākums neietvēra valsts atbalstu. Attiecībā uz Latvijas Krājbankas maksājumu airBaltic EUR 2,8 miljonu apmērā 2011. gada 21. un 22. novembrī (piektais pasākums) airBaltic uzskata, ka šie lēmumi tika pieņemti airBaltic uzņēmējdarbības ietvaros un attiecas uz privātiem finanšu līdzekļiem, tāpēc ir izslēgta valsts līdzekļu klātbūtne.

| (77) | Visbeidzot, airBaltic norāda uz savu nozīmi savienojumu starp Latviju un pārējo ES nodrošināšanā un sniedz informāciju par to, kā uzņēmuma jaunā vadība īsteno plānu reShape. |
| --- | --- |

(77)

Visbeidzot, airBaltic norāda uz savu nozīmi savienojumu starp Latviju un pārējo ES nodrošināšanā un sniedz informāciju par to, kā uzņēmuma jaunā vadība īsteno plānu reShape.

| (78) | Piezīmes, ko iesniedza trīs fiziskās personas airBaltic kreditoru vārdā, bija strukturētas līdzīgi. Kreditoru sūdzības vispārīgi attiecas uz lēmumā sākt procedūru norādītajiem pasākumiem, īpaši saistībā ar sesto pasākumu. Turklāt sūdzībās ir minēti daži nesamaksāti airBaltic parādi, kuri acīmredzot izriet no Vienošanās un kuru dēļ daži kreditori esot kļuvuši maksātnespējīgi. |
| --- | --- |

(78)

Piezīmes, ko iesniedza trīs fiziskās personas airBaltic kreditoru vārdā, bija strukturētas līdzīgi. Kreditoru sūdzības vispārīgi attiecas uz lēmumā sākt procedūru norādītajiem pasākumiem, īpaši saistībā ar sesto pasākumu. Turklāt sūdzībās ir minēti daži nesamaksāti airBaltic parādi, kuri acīmredzot izriet no Vienošanās un kuru dēļ daži kreditori esot kļuvuši maksātnespējīgi.

6.3.   LATVIJAS APSVĒRUMI PAR IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU PIEZĪMĒM

| (79) | Savos apsvērumos par trešo personu piezīmēm Latvija piekrīt airBaltic viedoklim par to, ka izskatāmie pasākumi nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(79)

Savos apsvērumos par trešo personu piezīmēm Latvija piekrīt airBaltic viedoklim par to, ka izskatāmie pasākumi nav valsts atbalsts.

| (80) | Saistībā ar Ryanair piezīmēm Latvija norāda, ka Ryanair minētā judikatūra, saskaņā ar kuru valstij būtu vajadzējis likvidēt airBaltic, nevis piešķirt uzņēmumam finansējumu, nav piemērojama, jo tolaik valsts bija nevis uzņēmuma lielākais kreditors, bet vienkārši akcionārs. Latvija norāda, ka šajā gadījumā novērtējumā par to, vai valsts ieguldījumu lēmumi bija racionāli, privātā kreditora kritērijs nav izmantojams. Turklāt Latvija norāda, ka, pieņemot lēmumu noslēgt Vienošanos, tā izvēlējās ciest zaudējumus īstermiņā, lai atgūtu rentabilitāti ilgtermiņā, un šie ieguldījumu lēmumi tika pieņemti pēc BAS iniciatīvas. Latvija arī norāda, ka airBaltic zaudējumi ir samazinājušies un ka Ryanair iebildumi ir nepamatoti. |
| --- | --- |

(80)

Saistībā ar Ryanair piezīmēm Latvija norāda, ka Ryanair minētā judikatūra, saskaņā ar kuru valstij būtu vajadzējis likvidēt airBaltic, nevis piešķirt uzņēmumam finansējumu, nav piemērojama, jo tolaik valsts bija nevis uzņēmuma lielākais kreditors, bet vienkārši akcionārs. Latvija norāda, ka šajā gadījumā novērtējumā par to, vai valsts ieguldījumu lēmumi bija racionāli, privātā kreditora kritērijs nav izmantojams. Turklāt Latvija norāda, ka, pieņemot lēmumu noslēgt Vienošanos, tā izvēlējās ciest zaudējumus īstermiņā, lai atgūtu rentabilitāti ilgtermiņā, un šie ieguldījumu lēmumi tika pieņemti pēc BAS iniciatīvas. Latvija arī norāda, ka airBaltic zaudējumi ir samazinājušies un ka Ryanair iebildumi ir nepamatoti.

| (81) | Visbeidzot, saistībā ar fizisko personu piezīmēm airBaltic kreditoru vārdā Latvija uzskata, ka tās nav saistītas ar lēmumā sākt procedūru norādītajiem pasākumiem un to mērķis acīmredzot ir uzlabot šo kreditoru stāvokli komerclietās pret airBaltic. |
| --- | --- |

(81)

Visbeidzot, saistībā ar fizisko personu piezīmēm airBaltic kreditoru vārdā Latvija uzskata, ka tās nav saistītas ar lēmumā sākt procedūru norādītajiem pasākumiem un to mērķis acīmredzot ir uzlabot šo kreditoru stāvokli komerclietās pret airBaltic.

7.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

| (82) | Šajā lēmumā vispirms ir skatīts jautājums par to, vai airBaltic ir grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nozīmē (7.1. iedaļa). Pēc tam analizēts, vai izskatāmie pasākumi ietver valsts atbalstu airBaltic LESD 107. panta 1. punkta nozīmē (7.2. iedaļa) un vai attiecīgais atbalsts ir likumīgs (7.3. iedaļa) un saderīgs ar iekšējo tirgu (7.4. iedaļa). |
| --- | --- |

(82)

Šajā lēmumā vispirms ir skatīts jautājums par to, vai airBaltic ir grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nozīmē (7.1. iedaļa). Pēc tam analizēts, vai izskatāmie pasākumi ietver valsts atbalstu airBaltic LESD 107. panta 1. punkta nozīmē (7.2. iedaļa) un vai attiecīgais atbalsts ir likumīgs (7.3. iedaļa) un saderīgs ar iekšējo tirgu (7.4. iedaļa).

7.1.   AIRBALTIC GRŪTĪBAS

| (83) | Kā jau norādīts lēmumā sākt procedūru, Latvijas iestādes skaidroja, ka airBaltic grūtības sākās 2008. gadā saistībā ar globālo ekonomikas lejupslīdi un straujo naftas cenu pieaugumu. Rezultātā 2008. gadā airBaltic zaudējumi bija LVL 28 miljoni (EUR 39,64 miljoni). 2009. gadā uzņēmums guva peļņu LVL 6 miljonu (EUR 8,49 miljonu) apmērā. Tomēr 2010. gadā airBaltic atkal cieta zaudējumus, kas bija LVL 34,2 miljoni (EUR 48,42 miljoni), un 2011. gadā zaudējumu apmērs palielinājās līdz LVL 84,7 miljoniem (EUR 119,2 miljoniem). Komisija atgādina, ka 2011. gada jūnijā Latvijas ekonomikas ministrs norādīja, ka airBaltic ir tuvu maksātnespējai (28), un presē tika publicēta informācija, ka 2011. gada 21. septembrī uzņēmums ir iesniedzis pieteikumu par tiesisko aizsardzību pret kreditoriem (29). |
| --- | --- |

(83)

Kā jau norādīts lēmumā sākt procedūru, Latvijas iestādes skaidroja, ka airBaltic grūtības sākās 2008. gadā saistībā ar globālo ekonomikas lejupslīdi un straujo naftas cenu pieaugumu. Rezultātā 2008. gadā airBaltic zaudējumi bija LVL 28 miljoni (EUR 39,64 miljoni). 2009. gadā uzņēmums guva peļņu LVL 6 miljonu (EUR 8,49 miljonu) apmērā. Tomēr 2010. gadā airBaltic atkal cieta zaudējumus, kas bija LVL 34,2 miljoni (EUR 48,42 miljoni), un 2011. gadā zaudējumu apmērs palielinājās līdz LVL 84,7 miljoniem (EUR 119,2 miljoniem). Komisija atgādina, ka 2011. gada jūnijā Latvijas ekonomikas ministrs norādīja, ka airBaltic ir tuvu maksātnespējai (28), un presē tika publicēta informācija, ka 2011. gada 21. septembrī uzņēmums ir iesniedzis pieteikumu par tiesisko aizsardzību pret kreditoriem (29).

| (84) | Saskaņā ar airBaltic revidētajiem gada finanšu pārskatiem uzņēmumam laikā no 2009. gada līdz 2012. gadam pastāvīgi bija negatīvs pašu kapitāls, turklāt katru gadu tas palielinājās. Proti, airBaltic bija negatīvs pašu kapitāls LVL 19,2 miljonu (EUR 27,18 miljonu) apmērā 2009. gadā, tas palielinājās līdz LVL 23,3 miljoniem (EUR 32,99 miljoniem) 2010. gadā, LVL 105,6 miljoniem (EUR 149,51 miljonam) 2011. gadā un LVL 125,1 miljonam (EUR 177,12 miljoniem) 2012. gadā.

  Tabula



  airBaltic svarīgākie finanšu rādītāji laikposmā no 2007. gada līdz 2011. gada jūnijam (tūkstošos latu) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tīrā peļņa | 6 004 | (34 207) | (84 761) | (19 117) |
| Pamatdarbības izmaksas | (207 312) | (266 930) | (306 183) | (248 168) |
| Finanšu izdevumi | (2 592) | (3 877) | (17 446) | (4 582) |
| Akcionāru pašu kapitāls | (19 282) | (23 359) | (105 620) | (125 145) |

(84)

Saskaņā ar airBaltic revidētajiem gada finanšu pārskatiem uzņēmumam laikā no 2009. gada līdz 2012. gadam pastāvīgi bija negatīvs pašu kapitāls, turklāt katru gadu tas palielinājās. Proti, airBaltic bija negatīvs pašu kapitāls LVL 19,2 miljonu (EUR 27,18 miljonu) apmērā 2009. gadā, tas palielinājās līdz LVL 23,3 miljoniem (EUR 32,99 miljoniem) 2010. gadā, LVL 105,6 miljoniem (EUR 149,51 miljonam) 2011. gadā un LVL 125,1 miljonam (EUR 177,12 miljoniem) 2012. gadā.

Tabula

airBaltic svarīgākie finanšu rādītāji laikposmā no 2007. gada līdz 2011. gada jūnijam (tūkstošos latu)

2009

2010

2011

2012

Tīrā peļņa

6 004

(34 207)

(84 761)

(19 117)

Pamatdarbības izmaksas

(207 312)

(266 930)

(306 183)

(248 168)

Finanšu izdevumi

(2 592)

(3 877)

(17 446)

(4 582)

Akcionāru pašu kapitāls

(19 282)

(23 359)

(105 620)

(125 145)

| (85) | Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka uzņēmums tiek uzskatīts par nonākušu grūtībās, ja “tas atbilst kritērijiem saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, lai tam piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras”. Acīmredzot airBaltic bija šādā situācijā vismaz kopš 2011. gada 21. septembra (ja ne agrāk), kad uzņēmums iesniedza pieteikumu par tiesisko aizsardzību pret kreditoriem. Tomēr Komisija atzīmē, ka tiesa dažas dienas vēlāk acīmredzot noraidīja tiesisko aizsardzību, ņemot vērā sarunas starp Latviju un BAS, kuru rezultātā tika noslēgta Vienošanās. Neatkarīgi no tā Komisija uzskata, ka airBaltic jebkurā gadījumā acīmredzot ir grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(85)

Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka uzņēmums tiek uzskatīts par nonākušu grūtībās, ja “tas atbilst kritērijiem saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, lai tam piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras”. Acīmredzot airBaltic bija šādā situācijā vismaz kopš 2011. gada 21. septembra (ja ne agrāk), kad uzņēmums iesniedza pieteikumu par tiesisko aizsardzību pret kreditoriem. Tomēr Komisija atzīmē, ka tiesa dažas dienas vēlāk acīmredzot noraidīja tiesisko aizsardzību, ņemot vērā sarunas starp Latviju un BAS, kuru rezultātā tika noslēgta Vienošanās. Neatkarīgi no tā Komisija uzskata, ka airBaltic jebkurā gadījumā acīmredzot ir grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punkta nozīmē.

| (86) | Saskaņā ar minēto punktu uzņēmumu var uzskatīt par nonākušu grūtībās, “ja novērojamas parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, tādas kā zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu pieaugšana, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās, parāda pieaugums, procentu likmju celšanās un krītoša vai nulles neto aktīvu vērtība”. No tabulas nepārprotami izriet, ka kopš 2008. gada (izņemot 2009. gadu) airBaltic ir strādājis ar zaudējumiem. Tomēr šķiet, ka 2009. gadā airBaltic izdevās gūt peļņu tikai tāpēc, ka neierasti kritās degvielas cenas. Tādējādi, kā norādīts lēmumā sākt procedūru, rentabilitātes atgūšana 2009. gadā bija vienreizējs notikums ārkārtas apstākļu dēļ, nevis strukturāla tendence. Uzņēmuma parāds un finanšu izdevumi ievērojami palielinājās laikā starp 2008. un 2009. gadu, bet jo īpaši tie palielinājās laikā starp 2009. gadu un 2010. gadu, kad finanšu izmaksas pieauga no LVL 3,8 miljoniem (EUR 5,38 miljoniem) līdz LVL 17,4 miljoniem (EUR 24,64 miljoniem) (30). Turklāt airBaltic izmaksu rādītāji palielinājās par [5–10] % gadā, tas ir, daudz straujāk nekā ieņēmumu rādītāji, kas palielinājās par [2–7] % gadā. Visbeidzot, Komisija atkārtoti uzsver lēmumā sākt procedūru pausto konstatējumu, ka airBaltic zaudējumu apmērs bija tik ievērojams, ka 2010. gadā uzņēmuma negatīvais pašu kapitāls bija aptuveni LVL 23,3 miljoni (EUR 32,99 miljoni), un tas palielinājās līdz LVL 105,6 miljoniem (EUR 149,51 miljonam) 2011. gadā ciesto zaudējumu dēļ. Ņemot vērā visus iepriekš minētos faktorus, Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punkta kritēriji ir izpildīti. |
| --- | --- |

(86)

Saskaņā ar minēto punktu uzņēmumu var uzskatīt par nonākušu grūtībās, “ja novērojamas parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, tādas kā zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu pieaugšana, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās, parāda pieaugums, procentu likmju celšanās un krītoša vai nulles neto aktīvu vērtība”. No tabulas nepārprotami izriet, ka kopš 2008. gada (izņemot 2009. gadu) airBaltic ir strādājis ar zaudējumiem. Tomēr šķiet, ka 2009. gadā airBaltic izdevās gūt peļņu tikai tāpēc, ka neierasti kritās degvielas cenas. Tādējādi, kā norādīts lēmumā sākt procedūru, rentabilitātes atgūšana 2009. gadā bija vienreizējs notikums ārkārtas apstākļu dēļ, nevis strukturāla tendence. Uzņēmuma parāds un finanšu izdevumi ievērojami palielinājās laikā starp 2008. un 2009. gadu, bet jo īpaši tie palielinājās laikā starp 2009. gadu un 2010. gadu, kad finanšu izmaksas pieauga no LVL 3,8 miljoniem (EUR 5,38 miljoniem) līdz LVL 17,4 miljoniem (EUR 24,64 miljoniem) (30). Turklāt airBaltic izmaksu rādītāji palielinājās par [5–10] % gadā, tas ir, daudz straujāk nekā ieņēmumu rādītāji, kas palielinājās par [2–7] % gadā. Visbeidzot, Komisija atkārtoti uzsver lēmumā sākt procedūru pausto konstatējumu, ka airBaltic zaudējumu apmērs bija tik ievērojams, ka 2010. gadā uzņēmuma negatīvais pašu kapitāls bija aptuveni LVL 23,3 miljoni (EUR 32,99 miljoni), un tas palielinājās līdz LVL 105,6 miljoniem (EUR 149,51 miljonam) 2011. gadā ciesto zaudējumu dēļ. Ņemot vērā visus iepriekš minētos faktorus, Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punkta kritēriji ir izpildīti.

| (87) | Tāpēc Komisija secina, ka airBaltic vismaz kopš 2011. gada bija grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nozīmē. |
| --- | --- |

(87)

Tāpēc Komisija secina, ka airBaltic vismaz kopš 2011. gada bija grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nozīmē.

7.2.   VALSTS ATBALSTA ESĪBA

| (88) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (89) | Lai izdarītu konstatējumu par valsts atbalsta klātbūtni, Komisijai attiecībā uz katru no sešiem izskatāmajiem pasākumiem ir jānovērtē, vai ir izpildīti LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kumulatīvie kritēriji (t. i., valsts līdzekļu nodošana, selektīva priekšrocība, iespējamie konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp ES dalībvalstīm). |
| --- | --- |

(89)

Lai izdarītu konstatējumu par valsts atbalsta klātbūtni, Komisijai attiecībā uz katru no sešiem izskatāmajiem pasākumiem ir jānovērtē, vai ir izpildīti LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kumulatīvie kritēriji (t. i., valsts līdzekļu nodošana, selektīva priekšrocība, iespējamie konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp ES dalībvalstīm).

7.2.1.   Pirmais, otrais, trešais un sestais pasākums kā viens darījums

| (90) | Latvija apgalvo, ka pirmais pasākums jāvērtē kopā ar otro, trešo un sesto pasākumu, jo par tiem vienošanās tika panākta vienā dienā – 2011. gada 3. oktobrī, t. i., laikā, kad gan Latvija, gan BAS bija lielākie airBaltic akcionāri. |
| --- | --- |

(90)

Latvija apgalvo, ka pirmais pasākums jāvērtē kopā ar otro, trešo un sesto pasākumu, jo par tiem vienošanās tika panākta vienā dienā – 2011. gada 3. oktobrī, t. i., laikā, kad gan Latvija, gan BAS bija lielākie airBaltic akcionāri.

| (91) | Komisija piekrīt Latvijas iestādēm, ka pirmo valsts aizdevumu (pirmo pasākumu) un BAS aizdevumu nevar vērtēt izolēti, bet ka tie attiecīgi jāskata Vienošanās vispārīgajā kontekstā, uz kuras pamata abi aizdevumi tika piešķirti. Tomēr Komisija nepiekrīt Latvijas argumentam, ka pārējie pasākumi jāvērtē kopā kā viens darījums. |
| --- | --- |

(91)

Komisija piekrīt Latvijas iestādēm, ka pirmo valsts aizdevumu (pirmo pasākumu) un BAS aizdevumu nevar vērtēt izolēti, bet ka tie attiecīgi jāskata Vienošanās vispārīgajā kontekstā, uz kuras pamata abi aizdevumi tika piešķirti. Tomēr Komisija nepiekrīt Latvijas argumentam, ka pārējie pasākumi jāvērtē kopā kā viens darījums.

| (92) | Komisija uzskata, ka 2011. gada 3. oktobrī, kad tika noslēgta Vienošanās, valsts un BAS ar pilnīgu noteiktību apņēmās piešķirt attiecīgi pirmo valsts aizdevumu (pirmais pasākums) un BAS aizdevumu. Tāpēc var uzskatīt, ka šie pasākumi ir veikti minētajā dienā. Tomēr no informācijas, kas iekļauta Vienošanās noteikumos, nav iespējams ar noteiktību noskaidrot otrā valsts aizdevuma (otrais pasākums) un kapitāla palielinājuma (trešais pasākums) precīzās summas. Konkrēti, attiecībā uz otro pasākumu Vienošanās vienīgi paredz, ka Latvija piešķirs aizdevumu proporcionāli tai piederošo akciju daļai, bet aizdevuma apmērs nav kvantitatīvi noteikts. Saistībā ar šo Komisija atzīmē, ka saskaņā ar Vienošanās 7. panta 1. punktu paredzamais pašu kapitāla palielinājums (ko veido pirmā un otrā valsts aizdevuma un BAS aizdevuma kapitalizācija un BAS papildu naudas līdzekļu iemaksa) nepārsniegs LVL 100 miljonus (EUR 141,58 miljonus). Tomēr jāņem vērā turpmāk minētie apstākļi. Pirmkārt, Vienošanās noteikumos kvantitatīvi bija noteikts tikai pirmais valsts aizdevums un BAS aizdevums, attiecīgi LVL 16 miljoni un LVL 14 miljoni. LVL 100 miljoni bija tikai prognoze – aplēse par nepieciešamo vai paredzamo pašu kapitāla palielinājuma summu līdz gada beigām, taču Vienošanās noteikumos pašu kapitāla palielinājuma summa nebija skaidri noteikta. Reāli pašu kapitāla palielinājuma faktiskā summa, par kuru vienojās 2011. gada decembrī, bija LVL 110 miljoni (skatīt 33. apsvērumu), tātad lielāka, nekā to paredzēja Vienošanās. Komisija uzskata, ka 2011. gada 3. oktobrī otrā un trešā pasākuma summas nebija ne noteiktas, ne noskaidrojamas. |
| --- | --- |

(92)

Komisija uzskata, ka 2011. gada 3. oktobrī, kad tika noslēgta Vienošanās, valsts un BAS ar pilnīgu noteiktību apņēmās piešķirt attiecīgi pirmo valsts aizdevumu (pirmais pasākums) un BAS aizdevumu. Tāpēc var uzskatīt, ka šie pasākumi ir veikti minētajā dienā. Tomēr no informācijas, kas iekļauta Vienošanās noteikumos, nav iespējams ar noteiktību noskaidrot otrā valsts aizdevuma (otrais pasākums) un kapitāla palielinājuma (trešais pasākums) precīzās summas. Konkrēti, attiecībā uz otro pasākumu Vienošanās vienīgi paredz, ka Latvija piešķirs aizdevumu proporcionāli tai piederošo akciju daļai, bet aizdevuma apmērs nav kvantitatīvi noteikts. Saistībā ar šo Komisija atzīmē, ka saskaņā ar Vienošanās 7. panta 1. punktu paredzamais pašu kapitāla palielinājums (ko veido pirmā un otrā valsts aizdevuma un BAS aizdevuma kapitalizācija un BAS papildu naudas līdzekļu iemaksa) nepārsniegs LVL 100 miljonus (EUR 141,58 miljonus). Tomēr jāņem vērā turpmāk minētie apstākļi. Pirmkārt, Vienošanās noteikumos kvantitatīvi bija noteikts tikai pirmais valsts aizdevums un BAS aizdevums, attiecīgi LVL 16 miljoni un LVL 14 miljoni. LVL 100 miljoni bija tikai prognoze – aplēse par nepieciešamo vai paredzamo pašu kapitāla palielinājuma summu līdz gada beigām, taču Vienošanās noteikumos pašu kapitāla palielinājuma summa nebija skaidri noteikta. Reāli pašu kapitāla palielinājuma faktiskā summa, par kuru vienojās 2011. gada decembrī, bija LVL 110 miljoni (skatīt 33. apsvērumu), tātad lielāka, nekā to paredzēja Vienošanās. Komisija uzskata, ka 2011. gada 3. oktobrī otrā un trešā pasākuma summas nebija ne noteiktas, ne noskaidrojamas.

| (93) | Līdzīgā veidā attiecībā uz sesto pasākumu Komisija norāda, ka Vienošanās noslēgšanas dienā 2011. gada 3. oktobrī valsts nezināja, vai tai vajadzēs izmantot Vienošanās 7. panta 4. punktu un panākt, ka tai tiek cedēti privāto ieguldītāju prasījumi. Turklāt valstij nebija pienākuma cedēt airBaltic prasījumus, kas izriet no otrā sindicētā aizdevuma. Privāto ieguldītāju prasījumu cedēšana valstij bija tikai iespējamība, ja BAS nepildītu savas saistības saskaņā ar Vienošanos, un 2011. gada 3. oktobrī tas nebija zināms un tādām aizdomām nebija nekāda iemesla. Šā iemesla dēļ nevar uzskatīt, ka sestais pasākums būtu veikts Vienošanās parakstīšanas brīdī, un tādējādi to nevar uzskatīt par pari passu pirmajam valsts aizdevumam un BAS aizdevumam. |
| --- | --- |

(93)

Līdzīgā veidā attiecībā uz sesto pasākumu Komisija norāda, ka Vienošanās noslēgšanas dienā 2011. gada 3. oktobrī valsts nezināja, vai tai vajadzēs izmantot Vienošanās 7. panta 4. punktu un panākt, ka tai tiek cedēti privāto ieguldītāju prasījumi. Turklāt valstij nebija pienākuma cedēt airBaltic prasījumus, kas izriet no otrā sindicētā aizdevuma. Privāto ieguldītāju prasījumu cedēšana valstij bija tikai iespējamība, ja BAS nepildītu savas saistības saskaņā ar Vienošanos, un 2011. gada 3. oktobrī tas nebija zināms un tādām aizdomām nebija nekāda iemesla. Šā iemesla dēļ nevar uzskatīt, ka sestais pasākums būtu veikts Vienošanās parakstīšanas brīdī, un tādējādi to nevar uzskatīt par pari passu pirmajam valsts aizdevumam un BAS aizdevumam.

| (94) | Turklāt Latvija apgalvo, ka vairākums privāto ieguldītāju prasījumu, kurus bija paredzēts pārjaunot divos sindicētos aizdevumos, nebija nodrošināti, un, ja valsts būtu ļāvusi uzņēmumam bankrotēt, privātie ieguldītāji būtu iesūdzējuši valsti tiesā, lai piedzītu zaudējumus, un tas valstij izmaksātu dārgāk nekā nodrošināt airBaltic pārējos pasākumus. |
| --- | --- |

(94)

Turklāt Latvija apgalvo, ka vairākums privāto ieguldītāju prasījumu, kurus bija paredzēts pārjaunot divos sindicētos aizdevumos, nebija nodrošināti, un, ja valsts būtu ļāvusi uzņēmumam bankrotēt, privātie ieguldītāji būtu iesūdzējuši valsti tiesā, lai piedzītu zaudējumus, un tas valstij izmaksātu dārgāk nekā nodrošināt airBaltic pārējos pasākumus.

| (95) | Komisija uzskata, ka apgalvojums par to, ka privātie ieguldītāji iesūdzētu valsti tiesā, pieprasot atlīdzināt zaudējumus, ir tīri hipotētisks un tam nav nekādu pierādījumu. Turklāt nekas neliecina, ka Latvija faktiski ņēma vērā šos apsvērumus, piešķirot atbalstu airBaltic. |
| --- | --- |

(95)

Komisija uzskata, ka apgalvojums par to, ka privātie ieguldītāji iesūdzētu valsti tiesā, pieprasot atlīdzināt zaudējumus, ir tīri hipotētisks un tam nav nekādu pierādījumu. Turklāt nekas neliecina, ka Latvija faktiski ņēma vērā šos apsvērumus, piešķirot atbalstu airBaltic.

| (96) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Latvijas iestāžu arguments par vienlaicīgumu nav pamatots. Šā iemesla dēļ Komisija secina, ka nevar uzskatīt, ka pirmais, otrais, trešais un sestais pasākums veido vienu darījumu, par kuru lēmums pieņemts 2011. gada 3. oktobrī, tāpēc Komisija vērtēs šos pasākumus atsevišķi. |
| --- | --- |

(96)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Latvijas iestāžu arguments par vienlaicīgumu nav pamatots. Šā iemesla dēļ Komisija secina, ka nevar uzskatīt, ka pirmais, otrais, trešais un sestais pasākums veido vienu darījumu, par kuru lēmums pieņemts 2011. gada 3. oktobrī, tāpēc Komisija vērtēs šos pasākumus atsevišķi.

7.2.2.   Pirmais valsts aizdevums (pirmais pasākums)

| (97) | Komisija atzīmē, ka pirmo valsts aizdevumu tiešā veidā pēc Satiksmes ministrijas pieprasījuma nodrošināja Latvijas valsts ar Valsts kases starpniecību. Tas ir nepārprotami noteikts Vienošanās noteikumos. Līdz ar to ir skaidrs, ka pirmais pasākums ietver valsts līdzekļus un ir attiecināms uz valsti. Latvija šo punktu neapstrīd. |
| --- | --- |

(97)

Komisija atzīmē, ka pirmo valsts aizdevumu tiešā veidā pēc Satiksmes ministrijas pieprasījuma nodrošināja Latvijas valsts ar Valsts kases starpniecību. Tas ir nepārprotami noteikts Vienošanās noteikumos. Līdz ar to ir skaidrs, ka pirmais pasākums ietver valsts līdzekļus un ir attiecināms uz valsti. Latvija šo punktu neapstrīd.

| (98) | Lai novērtētu, vai pirmais pasākums radīja nepamatotu selektīvu priekšrocību airBaltic, Komisija vispirms atzīmē, ka vienošanās par pirmo valsts aizdevumu un BAS aizdevumu tika panākta 2011. gada 3. oktobrī, t. i., Vienošanās parakstīšanas dienā. Tolaik Latvijas valsts un BAS bija lielākie uzņēmuma akcionāri, un aizdevumi tika piešķirti proporcionāli tiem piederošo akciju daļai (attiecīgi 52,6 % un 47,2 %) ar vienādiem un savstarpēji saistītiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(98)

Lai novērtētu, vai pirmais pasākums radīja nepamatotu selektīvu priekšrocību airBaltic, Komisija vispirms atzīmē, ka vienošanās par pirmo valsts aizdevumu un BAS aizdevumu tika panākta 2011. gada 3. oktobrī, t. i., Vienošanās parakstīšanas dienā. Tolaik Latvijas valsts un BAS bija lielākie uzņēmuma akcionāri, un aizdevumi tika piešķirti proporcionāli tiem piederošo akciju daļai (attiecīgi 52,6 % un 47,2 %) ar vienādiem un savstarpēji saistītiem nosacījumiem.

| (99) | Kā norādīts 45. apsvērumā, Komisija lēmumā sākt procedūru bija norādījusi, ka BAS lēmumu veikt ieguldījumu airBaltic varēja būt ietekmējusi valsts iestāžu gatavība finansiāli atbalstīt šo uzņēmumu. Tomēr, kaut arī Latvijas valdība patiesi bija paudusi ieinteresētību saglabāt airBaltic kā nacionālo aviopārvadātāju (31), Komisija norāda, ka Latvijas valsts atbalsts bija apspriešanā, tas vēl nebija noteikts un tam bija izvirzīti nosacījumi. Pamatojoties uz šo, Komisija nevar izslēgt iespēju, ka pirmais valsts aizdevums un BAS aizdevums tika piešķirti vienlaikus, tādējādi izslēdzot valsts atbalsta pastāvēšanu. Kā paskaidrojusi Vispārējā tiesa, “vienlaicīgums – pat nozīmīgu privāto ieguldījumu gadījumā – pats par sevi nevar būt pietiekams, lai secinātu atbalsta neesamību [LESD 107. panta 1. punkta] izpratnē, neņemot vērā citus atbilstošus faktiskos un tiesiskos elementus” (32). |
| --- | --- |

(99)

Kā norādīts 45. apsvērumā, Komisija lēmumā sākt procedūru bija norādījusi, ka BAS lēmumu veikt ieguldījumu airBaltic varēja būt ietekmējusi valsts iestāžu gatavība finansiāli atbalstīt šo uzņēmumu. Tomēr, kaut arī Latvijas valdība patiesi bija paudusi ieinteresētību saglabāt airBaltic kā nacionālo aviopārvadātāju (31), Komisija norāda, ka Latvijas valsts atbalsts bija apspriešanā, tas vēl nebija noteikts un tam bija izvirzīti nosacījumi. Pamatojoties uz šo, Komisija nevar izslēgt iespēju, ka pirmais valsts aizdevums un BAS aizdevums tika piešķirti vienlaikus, tādējādi izslēdzot valsts atbalsta pastāvēšanu. Kā paskaidrojusi Vispārējā tiesa, “vienlaicīgums – pat nozīmīgu privāto ieguldījumu gadījumā – pats par sevi nevar būt pietiekams, lai secinātu atbalsta neesamību [LESD 107. panta 1. punkta] izpratnē, neņemot vērā citus atbilstošus faktiskos un tiesiskos elementus” (32).

| (100) | Tāpēc Komisija ir arī novērtējusi, vai var uzskatīt, ka pirmajam valsts aizdevumam (un BAS aizdevumam) apstiprinātā procentu likme [11–13] % apmērā atbilst tirgus līmenim. |
| --- | --- |

(100)

Tāpēc Komisija ir arī novērtējusi, vai var uzskatīt, ka pirmajam valsts aizdevumam (un BAS aizdevumam) apstiprinātā procentu likme [11–13] % apmērā atbilst tirgus līmenim.

| (101) | Oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā Latvija iesniedza pierādījumus par nodrošinājuma (preču zīmju un debitoru parādu) vērtību, ko uzņēmuma revīzijas ietvaros, kas tika sākta 2011. gada vasarā, novērtēja neatkarīgu revidentu uzņēmums [..]. Tā kā debitoru parādi (saskaņā ar stāvokli 2011. gada 30. septembrī) bija būtiska finanšu informācijas daļa, arī tos vērtēja [..]. Preču zīmju vērtības pamatā bija cena, par kādu airBaltic bija atpircis preču zīmes no BAS. Lai noteiktu nodrošinājuma likvidācijas vērtību, Latvija piemēroja diskonta likmi [..] % apmērā atbilstoši Latvijas Valsts kases nodrošinājuma novērtēšanas iekšējai metodikai, un Komisija uzskata, ka, ņemot vērā nodrošinājuma raksturu, likme ir atbilstīga. Pamatojoties uz šo, nodrošinājuma likvidācijas vērtība bija LVL [15–25] miljoni (EUR [21,3–35,5] miljoni), kas par [15–25] % pārsniedz pirmā valsts aizdevuma apmēru. |
| --- | --- |

(101)

Oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā Latvija iesniedza pierādījumus par nodrošinājuma (preču zīmju un debitoru parādu) vērtību, ko uzņēmuma revīzijas ietvaros, kas tika sākta 2011. gada vasarā, novērtēja neatkarīgu revidentu uzņēmums [..]. Tā kā debitoru parādi (saskaņā ar stāvokli 2011. gada 30. septembrī) bija būtiska finanšu informācijas daļa, arī tos vērtēja [..]. Preču zīmju vērtības pamatā bija cena, par kādu airBaltic bija atpircis preču zīmes no BAS. Lai noteiktu nodrošinājuma likvidācijas vērtību, Latvija piemēroja diskonta likmi [..] % apmērā atbilstoši Latvijas Valsts kases nodrošinājuma novērtēšanas iekšējai metodikai, un Komisija uzskata, ka, ņemot vērā nodrošinājuma raksturu, likme ir atbilstīga. Pamatojoties uz šo, nodrošinājuma likvidācijas vērtība bija LVL [15–25] miljoni (EUR [21,3–35,5] miljoni), kas par [15–25] % pārsniedz pirmā valsts aizdevuma apmēru.

| (102) | Turklāt Komisija norāda, ka, ņemot vērā pirmā valsts aizdevuma ievērojamo nodrošinājumu, procentu likmes piemērošana [11–13] % apmērā atbilstu Paziņojumam par atsauces likmi (33). Apgalvojumu, ka [11–13] % apmērā noteiktā procentu likme atbilst tirgus līmenim, turklāt pastiprina fakts, ka BAS (privāts ieguldītājs) bija atteicies no tiesībām uz sava aizdevuma nodrošinājumu (skatīt 26. apvērumu), tādējādi BAS aizdevums bija riskantāks nekā valsts aizdevums, tomēr tika piešķirts ar tādu pašu procentu likmi. |
| --- | --- |

(102)

Turklāt Komisija norāda, ka, ņemot vērā pirmā valsts aizdevuma ievērojamo nodrošinājumu, procentu likmes piemērošana [11–13] % apmērā atbilstu Paziņojumam par atsauces likmi (33). Apgalvojumu, ka [11–13] % apmērā noteiktā procentu likme atbilst tirgus līmenim, turklāt pastiprina fakts, ka BAS (privāts ieguldītājs) bija atteicies no tiesībām uz sava aizdevuma nodrošinājumu (skatīt 26. apvērumu), tādējādi BAS aizdevums bija riskantāks nekā valsts aizdevums, tomēr tika piešķirts ar tādu pašu procentu likmi.

| (103) | Ņemot vērā nodrošinājuma līmeni un piemēroto procentu likmi, Komisija secina, ka pirmais pasākums neradīja selektīvu priekšrocību airBaltic un ka valsts atbalsta klātbūtni var izslēgt, nevērtējot, vai ir izpildīti pārējie kumulatīvie nosacījumi, kas noteikti LESD 107. panta 1. punktā (34). |
| --- | --- |

(103)

Ņemot vērā nodrošinājuma līmeni un piemēroto procentu likmi, Komisija secina, ka pirmais pasākums neradīja selektīvu priekšrocību airBaltic un ka valsts atbalsta klātbūtni var izslēgt, nevērtējot, vai ir izpildīti pārējie kumulatīvie nosacījumi, kas noteikti LESD 107. panta 1. punktā (34).

Procentu likmes samazināšana pirmajam valsts aizdevumam no [11–13] % uz [2–4] %

| (104) | 2011. gada 13. decembrī, t. i., kad Latvijai piederošo airBaltic akciju daļa bija palielinājusies līdz 99,8 % (skatīt 21. apsvērumu), Latvijas valdība nolēma atļaut samazināt procentu likmi pirmajam valsts aizdevumam – un attiecīgi arī BAS aizdevumam – par [9–11] procentpunktiem, kas atbilda riska uzcenojumam, no [11–13] % uz [2–4] %. |
| --- | --- |

(104)

2011. gada 13. decembrī, t. i., kad Latvijai piederošo airBaltic akciju daļa bija palielinājusies līdz 99,8 % (skatīt 21. apsvērumu), Latvijas valdība nolēma atļaut samazināt procentu likmi pirmajam valsts aizdevumam – un attiecīgi arī BAS aizdevumam – par [9–11] procentpunktiem, kas atbilda riska uzcenojumam, no [11–13] % uz [2–4] %.

| (105) | Latvija uzskata, ka procentu likmes samazinājums bija pamatots, jo aizdevums bija bez riska, ņemot vērā to, ka nodrošinājuma likvidācijas vērtība tika lēsta LVL [15–25] miljonu (EUR [21,3–35,5] miljonu) apmērā, kas par [15–25] % pārsniedza pirmā valsts aizdevuma apmēru (skatīt 101. apsvērumu). |
| --- | --- |

(105)

Latvija uzskata, ka procentu likmes samazinājums bija pamatots, jo aizdevums bija bez riska, ņemot vērā to, ka nodrošinājuma likvidācijas vērtība tika lēsta LVL [15–25] miljonu (EUR [21,3–35,5] miljonu) apmērā, kas par [15–25] % pārsniedza pirmā valsts aizdevuma apmēru (skatīt 101. apsvērumu).

| (106) | Komisiju nepārliecina Latvijas argumenti, saskaņā ar kuriem tā apgalvo, ka, samazinot procentu likmi, valsts samazināja airBaltic finansēšanas izmaksas (tā kā procentu likme tika samazināta arī BAS aizdevumam), jo attiecīgajā laikā uzņēmums gandrīz pilnībā (99,8 % apmērā) piederēja valstij. Latvija apgalvoja, ka valstij tas bija racionāls lēmums, jo ieņēmumus, ko valsts neguva procentu veidā, kompensēja priekšrocība, kas valstij kā lielākajam airBaltic akcionāram izrietēja no tā, ka uzņēmumam bija jāmaksā mazāki procenti. |
| --- | --- |

(106)

Komisiju nepārliecina Latvijas argumenti, saskaņā ar kuriem tā apgalvo, ka, samazinot procentu likmi, valsts samazināja airBaltic finansēšanas izmaksas (tā kā procentu likme tika samazināta arī BAS aizdevumam), jo attiecīgajā laikā uzņēmums gandrīz pilnībā (99,8 % apmērā) piederēja valstij. Latvija apgalvoja, ka valstij tas bija racionāls lēmums, jo ieņēmumus, ko valsts neguva procentu veidā, kompensēja priekšrocība, kas valstij kā lielākajam airBaltic akcionāram izrietēja no tā, ka uzņēmumam bija jāmaksā mazāki procenti.

| (107) | No otras puses, Komisija atgādina, ka pirmā valsts aizdevuma un BAS aizdevuma piešķiršanas laikā Vienošanās paredzēja, ka abu aizdevumu nosacījumi ir vienādi un savstarpēji saistīti, tāpēc, izdarot izmaiņas vienā aizdevumā, tādas pašas izmaiņas tiktu veiktas otrā aizdevumā. Līdz ar to procentu likmes samazināšana tika attiecināta uz abiem aizdevumiem, bet nemainīgs paliek fakts, ka aizdevumam bija ļoti augsts nodrošinājuma līmenis un BAS aizdevumam nebija nodrošinājuma. Tā kā BAS bija atklāti piekritis BAS aizdevuma nosacījumu sasaistei ar pirmā valsts aizdevuma nosacījumiem, Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka šis nebija tirgus principiem atbilstīgs lēmums. |
| --- | --- |

(107)

No otras puses, Komisija atgādina, ka pirmā valsts aizdevuma un BAS aizdevuma piešķiršanas laikā Vienošanās paredzēja, ka abu aizdevumu nosacījumi ir vienādi un savstarpēji saistīti, tāpēc, izdarot izmaiņas vienā aizdevumā, tādas pašas izmaiņas tiktu veiktas otrā aizdevumā. Līdz ar to procentu likmes samazināšana tika attiecināta uz abiem aizdevumiem, bet nemainīgs paliek fakts, ka aizdevumam bija ļoti augsts nodrošinājuma līmenis un BAS aizdevumam nebija nodrošinājuma. Tā kā BAS bija atklāti piekritis BAS aizdevuma nosacījumu sasaistei ar pirmā valsts aizdevuma nosacījumiem, Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka šis nebija tirgus principiem atbilstīgs lēmums.

| (108) | Pamatojoties uz šo, Komisija secina, ka, pat ņemot vērā procentu likmes samazināšanu, pirmais pasākums neradīja selektīvu priekšrocību airBaltic un ka valsts atbalsta klātbūtni var izslēgt. |
| --- | --- |

(108)

Pamatojoties uz šo, Komisija secina, ka, pat ņemot vērā procentu likmes samazināšanu, pirmais pasākums neradīja selektīvu priekšrocību airBaltic un ka valsts atbalsta klātbūtni var izslēgt.

7.2.3.   Otrais valsts aizdevums (otrais pasākums)

| (109) | Otro valsts aizdevumu Latvija piešķīra tiešā veidā ar Valsts kases starpniecību, pamatojoties uz Latvijas valdības 2011. gada 13. decembra lēmumu, saskaņā ar kuru Finanšu ministrijai tika dota atļauja no valsts budžeta piešķirt airBaltic konvertējamu aizdevumu LVL 67 miljonu (EUR 94,86 miljonu) apmērā. Tādēļ otrais pasākums ietver valsts līdzekļus un ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(109)

Otro valsts aizdevumu Latvija piešķīra tiešā veidā ar Valsts kases starpniecību, pamatojoties uz Latvijas valdības 2011. gada 13. decembra lēmumu, saskaņā ar kuru Finanšu ministrijai tika dota atļauja no valsts budžeta piešķirt airBaltic konvertējamu aizdevumu LVL 67 miljonu (EUR 94,86 miljonu) apmērā. Tādēļ otrais pasākums ietver valsts līdzekļus un ir attiecināms uz valsti.

| (110) | Komisija atzīmē, ka otrā valsts aizdevuma piešķiršanas laikā, t. i., 2011. gada 13. decembrī, BAS bija zaudējis visas tam piederošās airBaltic akcijas, izņemot vienu, un valstij tobrīd uzņēmumā piederēja 99,8 %. Tādējādi valsts un BAS kā akcionāri vairs neatradās salīdzināmā situācijā. |
| --- | --- |

(110)

Komisija atzīmē, ka otrā valsts aizdevuma piešķiršanas laikā, t. i., 2011. gada 13. decembrī, BAS bija zaudējis visas tam piederošās airBaltic akcijas, izņemot vienu, un valstij tobrīd uzņēmumā piederēja 99,8 %. Tādējādi valsts un BAS kā akcionāri vairs neatradās salīdzināmā situācijā.

| (111) | Latvija apgalvo, ka saskaņā ar Vienošanās 7. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka Latvija piešķirs aizdevumu airBaltic“proporcionāli tai piederošo akciju daļai”, BAS bija pienākums piešķirt airBaltic līdzekļus, kuru apmērs atbilst tā akciju skaitam. Šis pienākums BAS bija jāpilda, 2011. gada decembrī iepludinot kapitālu naudas līdzekļu iemaksas veidā. Tomēr Komisija atzīmē, ka 2011. gada 13. decembrīBAS piederēja tikai viena airBaltic akcija. No tā izriet, ka valstij vajadzēja ieņemt piesardzīga tirgus ekonomikas ieguldītāja nostāju un novērtēt, vai, ņemot vērā situācijas maiņu attiecībā uz akciju paketēm, BAS bija jebkāds stimuls kapitāla palielināšanas ietvaros iepludināt uzņēmumā naudas līdzekļus. Faktiski valsts bija paredzējusi šādu iespēju un situācijai, ja BAS nepildītu savas saistības, Vienošanās noteikumos bija iekļāvusi vairākus aizsardzības pasākumus, tostarp 7. panta 4. punktu. Turklāt, kā Latvija atzīst, gadījumā, ja BAS nenodrošinātu papildu līdzekļus, tiktu piešķirta otrā valsts aizdevuma otrā daļa. |
| --- | --- |

(111)

Latvija apgalvo, ka saskaņā ar Vienošanās 7. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka Latvija piešķirs aizdevumu airBaltic“proporcionāli tai piederošo akciju daļai”, BAS bija pienākums piešķirt airBaltic līdzekļus, kuru apmērs atbilst tā akciju skaitam. Šis pienākums BAS bija jāpilda, 2011. gada decembrī iepludinot kapitālu naudas līdzekļu iemaksas veidā. Tomēr Komisija atzīmē, ka 2011. gada 13. decembrīBAS piederēja tikai viena airBaltic akcija. No tā izriet, ka valstij vajadzēja ieņemt piesardzīga tirgus ekonomikas ieguldītāja nostāju un novērtēt, vai, ņemot vērā situācijas maiņu attiecībā uz akciju paketēm, BAS bija jebkāds stimuls kapitāla palielināšanas ietvaros iepludināt uzņēmumā naudas līdzekļus. Faktiski valsts bija paredzējusi šādu iespēju un situācijai, ja BAS nepildītu savas saistības, Vienošanās noteikumos bija iekļāvusi vairākus aizsardzības pasākumus, tostarp 7. panta 4. punktu. Turklāt, kā Latvija atzīst, gadījumā, ja BAS nenodrošinātu papildu līdzekļus, tiktu piešķirta otrā valsts aizdevuma otrā daļa.

| (112) | Ar Vienošanās 7. panta 4. punktu valstij tika piešķirtas tiesības atpirkt no BAS visas tā airBaltic akcijas par LVL 1. Vienošanās parakstīšanas laikā tas nozīmēja garantiju valstij, ka BAS pildīs saistības vai pretējā gadījumā zaudēs visas savas airBaltic akcijas. Tomēr situācija krasi mainījās 2011. gada 30. novembrī, kad Latvijas Krājbanka pārdeva Latvijas valstij visas BAS piederošās airBaltic akcijas, izņemot vienu (skatīt 21. apsvērumu). Ņemot vērā jaunos apstākļus, 7. panta 4. punkts zaudēja savu jēgu. Tā kā BAS bija tikai viena akcija, tam praktiski nebija stimula pildīt saistības, jo sekas būtu vienkārši zaudēt tā vienīgo airBaltic akciju. Piesardzīgs tirgus dalībnieks būtu rūpīgi apsvēris, vai piešķirt airBaltic papildu līdzekļus šajā jaunajā situācijā, un, mazākais, būtu prasījis otrai pusei (t. i., BAS) apliecināt, ka tā tiešām piešķirs uzņēmumam attiecīgos līdzekļus. Komisija turklāt atzīmē, ka šāda apliecinājuma došana nešķiet iespējama, jo BAS būtu vajadzējis iepludināt ļoti apjomīgus naudas līdzekļus – daudz lielākus par tā sākotnējām aplēsēm –, lai atgūtu savu kādreizējo akciju paketi 47,2 % apmērā vai kādu citu jēgpilnu akciju daudzumu uzņēmumā airBaltic. |
| --- | --- |

(112)

Ar Vienošanās 7. panta 4. punktu valstij tika piešķirtas tiesības atpirkt no BAS visas tā airBaltic akcijas par LVL 1. Vienošanās parakstīšanas laikā tas nozīmēja garantiju valstij, ka BAS pildīs saistības vai pretējā gadījumā zaudēs visas savas airBaltic akcijas. Tomēr situācija krasi mainījās 2011. gada 30. novembrī, kad Latvijas Krājbanka pārdeva Latvijas valstij visas BAS piederošās airBaltic akcijas, izņemot vienu (skatīt 21. apsvērumu). Ņemot vērā jaunos apstākļus, 7. panta 4. punkts zaudēja savu jēgu. Tā kā BAS bija tikai viena akcija, tam praktiski nebija stimula pildīt saistības, jo sekas būtu vienkārši zaudēt tā vienīgo airBaltic akciju. Piesardzīgs tirgus dalībnieks būtu rūpīgi apsvēris, vai piešķirt airBaltic papildu līdzekļus šajā jaunajā situācijā, un, mazākais, būtu prasījis otrai pusei (t. i., BAS) apliecināt, ka tā tiešām piešķirs uzņēmumam attiecīgos līdzekļus. Komisija turklāt atzīmē, ka šāda apliecinājuma došana nešķiet iespējama, jo BAS būtu vajadzējis iepludināt ļoti apjomīgus naudas līdzekļus – daudz lielākus par tā sākotnējām aplēsēm –, lai atgūtu savu kādreizējo akciju paketi 47,2 % apmērā vai kādu citu jēgpilnu akciju daudzumu uzņēmumā airBaltic.

| (113) | Latvija arī norāda, ka otrais valsts aizdevums tika piešķirts saskaņā ar tirgus nosacījumiem, tādējādi ir izslēgtas nepamatotas priekšrocības airBaltic. |
| --- | --- |

(113)

Latvija arī norāda, ka otrais valsts aizdevums tika piešķirts saskaņā ar tirgus nosacījumiem, tādējādi ir izslēgtas nepamatotas priekšrocības airBaltic.

| (114) | Attiecībā uz nodrošinājumu Latvija norādīja, ka otrajam valsts aizdevumam bija tāds pats nodrošinājums kā pirmajam valsts aizdevumam, t. i., airBaltic debitoru parādi un preču zīmes. Kā skaidrots 101. apsvērumā, nodrošinājuma lēstā likvidācijas vērtība bija LVL [15–25] miljoni (EUR [21,3–35,5] miljoni). Tādējādi otrā valsts aizdevuma nodrošinājuma līmenis acīmredzot bija zems. Turklāt nav iemesla pieņemt, ka privāts tirgus dalībnieks piekristu, ka jau pirmajam valsts aizdevumam noteiktais nodrošinājums samazinās zem 100 %. |
| --- | --- |

(114)

Attiecībā uz nodrošinājumu Latvija norādīja, ka otrajam valsts aizdevumam bija tāds pats nodrošinājums kā pirmajam valsts aizdevumam, t. i., airBaltic debitoru parādi un preču zīmes. Kā skaidrots 101. apsvērumā, nodrošinājuma lēstā likvidācijas vērtība bija LVL [15–25] miljoni (EUR [21,3–35,5] miljoni). Tādējādi otrā valsts aizdevuma nodrošinājuma līmenis acīmredzot bija zems. Turklāt nav iemesla pieņemt, ka privāts tirgus dalībnieks piekristu, ka jau pirmajam valsts aizdevumam noteiktais nodrošinājums samazinās zem 100 %.

| (115) | Lai noskaidrotu, vai likme, kas piemērota otrā valsts aizdevuma pirmajai daļai, atbilst tirgus likmei, Komisija kā labāko pieejamo aizstājējlikmi izmantoja likmi, kas izriet no Paziņojuma par atsauces likmi piemērošanas. Latvijā 2011. gada 13. decembrī bāzes likme bija 2,2 %. Šim lielumam jāpieskaita uzcenojums, kas ir atkarīgs no atbalsta saņēmēja vērtējuma un aizdevuma nodrošinājuma. Kā minēts iepriekšējā apsvērumā, nodrošinājuma līmenis ir zems. Ņemot vērā airBaltic tālaika grūtības, no Paziņojuma par atsauces likmi izriet, ka bāzes likmei būtu jāpieskaita uzcenojums 1 000 bāzes punktu apmērā, tātad likme būtu 12,2 %. Tāpēc šķiet, ka otrā valsts aizdevuma pirmās daļas procentu likme, kas bija [9–11] %, nevar tikt uzskatīta par atbilstīgu tirgus līmenim. |
| --- | --- |

(115)

Lai noskaidrotu, vai likme, kas piemērota otrā valsts aizdevuma pirmajai daļai, atbilst tirgus likmei, Komisija kā labāko pieejamo aizstājējlikmi izmantoja likmi, kas izriet no Paziņojuma par atsauces likmi piemērošanas. Latvijā 2011. gada 13. decembrī bāzes likme bija 2,2 %. Šim lielumam jāpieskaita uzcenojums, kas ir atkarīgs no atbalsta saņēmēja vērtējuma un aizdevuma nodrošinājuma. Kā minēts iepriekšējā apsvērumā, nodrošinājuma līmenis ir zems. Ņemot vērā airBaltic tālaika grūtības, no Paziņojuma par atsauces likmi izriet, ka bāzes likmei būtu jāpieskaita uzcenojums 1 000 bāzes punktu apmērā, tātad likme būtu 12,2 %. Tāpēc šķiet, ka otrā valsts aizdevuma pirmās daļas procentu likme, kas bija [9–11] %, nevar tikt uzskatīta par atbilstīgu tirgus līmenim.

| (116) | Otrā valsts aizdevuma otrā daļa uzņēmumam tika piešķirta 2012. gada 14. decembrī ar procentu likmi [6–8] %. Latvija apgalvo, ka šī procentu likme ir lielāka nekā likme, kas izriet no Paziņojuma par atsauces likmi, un tātad tā atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(116)

Otrā valsts aizdevuma otrā daļa uzņēmumam tika piešķirta 2012. gada 14. decembrī ar procentu likmi [6–8] %. Latvija apgalvo, ka šī procentu likme ir lielāka nekā likme, kas izriet no Paziņojuma par atsauces likmi, un tātad tā atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam.

| (117) | Saskaņā ar Paziņojumu par atsauces likmi 2012. gada 14. decembrī Latvijai piemērojamā bāzes likme bija 1,91 %. Šai bāzei pieskaitāmais uzcenojums ir atkarīgs no atbalsta saņēmēja vērtējuma un nodrošinājuma līmeņa. Kā skaidrots 7.1. iedaļā, Komisija uzskata, ka airBaltic bija grūtībās nonācis uzņēmums vismaz kopš 2011. gada. Turklāt aizdevuma otrās daļas nodrošinājums bija airBaltic debitoru parādi un preču zīmes. Argumentācija par nepietiekamu nodrošinājumu ir piemērojama mutatis mutandis, tādējādi būtu jāpieskaita uzcenojums 1 000 bāzes punktu apmērā. Līdz ar to atsauces likme būtu 11,91 %, kas krietni pārsniedz faktiski piemēroto likmi – [6–8] %. |
| --- | --- |

(117)

Saskaņā ar Paziņojumu par atsauces likmi 2012. gada 14. decembrī Latvijai piemērojamā bāzes likme bija 1,91 %. Šai bāzei pieskaitāmais uzcenojums ir atkarīgs no atbalsta saņēmēja vērtējuma un nodrošinājuma līmeņa. Kā skaidrots 7.1. iedaļā, Komisija uzskata, ka airBaltic bija grūtībās nonācis uzņēmums vismaz kopš 2011. gada. Turklāt aizdevuma otrās daļas nodrošinājums bija airBaltic debitoru parādi un preču zīmes. Argumentācija par nepietiekamu nodrošinājumu ir piemērojama mutatis mutandis, tādējādi būtu jāpieskaita uzcenojums 1 000 bāzes punktu apmērā. Līdz ar to atsauces likme būtu 11,91 %, kas krietni pārsniedz faktiski piemēroto likmi – [6–8] %.

| (118) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu piešķīris airBaltic otro valsts aizdevumu. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu piešķīris airBaltic otro valsts aizdevumu.

| (119) | Pamatojoties uz šo, Komisija secina, ka ar otro pasākumu airBaltic piešķirta nepamatota priekšrocība. Šī priekšrocība pēc savas būtības bija selektīva, jo airBaltic bija vienīgais tās saņēmējs. |
| --- | --- |

(119)

Pamatojoties uz šo, Komisija secina, ka ar otro pasākumu airBaltic piešķirta nepamatota priekšrocība. Šī priekšrocība pēc savas būtības bija selektīva, jo airBaltic bija vienīgais tās saņēmējs.

| (120) | Komisijai arī jāizvērtē, vai otrais pasākums varēja izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, tādējādi, ka airBaltic piešķirta priekšrocība salīdzinājumā ar citiem konkurentiem, kuri nesaņēma valsts atbalstu. Šķiet skaidrs, ka otrais pasākums varēja ietekmēt tirdzniecību un konkurenci starp ES dalībvalstīm, jo airBaltic konkurē ar citām aviokompānijām ES, jo īpaši ņemot vērā, ka 1993. gada 1. janvārī stājās spēkā aviotransporta liberalizācijas trešais posms (“trešā pakete”). Turklāt attiecībā uz salīdzinoši īsākiem ceļojumiem ES teritorijā aviotransports konkurē ar autotransportu un dzelzceļa transportu, tāpēc ietekme varētu skart arī autopārvadātājus un dzelzceļa pārvadātājus. |
| --- | --- |

(120)

Komisijai arī jāizvērtē, vai otrais pasākums varēja izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, tādējādi, ka airBaltic piešķirta priekšrocība salīdzinājumā ar citiem konkurentiem, kuri nesaņēma valsts atbalstu. Šķiet skaidrs, ka otrais pasākums varēja ietekmēt tirdzniecību un konkurenci starp ES dalībvalstīm, jo airBaltic konkurē ar citām aviokompānijām ES, jo īpaši ņemot vērā, ka 1993. gada 1. janvārī stājās spēkā aviotransporta liberalizācijas trešais posms (“trešā pakete”). Turklāt attiecībā uz salīdzinoši īsākiem ceļojumiem ES teritorijā aviotransports konkurē ar autotransportu un dzelzceļa transportu, tāpēc ietekme varētu skart arī autopārvadātājus un dzelzceļa pārvadātājus.

| (121) | Tādējādi otrais pasākums deva iespēju airBaltic turpināt savu darbību tā, ka tam nebija jāsaskaras ar sekām, kādas parasti izrietētu no sarežģītas finansiālās situācijas. Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem, Komisija secina, ka otrais pasākums ietvēra valsts atbalstu par labu airBaltic LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(121)

Tādējādi otrais pasākums deva iespēju airBaltic turpināt savu darbību tā, ka tam nebija jāsaskaras ar sekām, kādas parasti izrietētu no sarežģītas finansiālās situācijas. Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem, Komisija secina, ka otrais pasākums ietvēra valsts atbalstu par labu airBaltic LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.2.4.   2011. gada 22. decembra vienošanās par kapitāla palielināšanu (trešais pasākums)

| (122) | Kā norādīts iepriekš, pirmais valsts aizdevums un otrā valsts aizdevuma pirmā daļa ietver valsts līdzekļus un ir attiecināmi uz valsti. Lēmumu tos konvertēt kapitālā pieņēma Latvijas Satiksmes ministrija, t. i., airBaltic akcionārs, kuram kopš 2011. gada 30. novembra piederēja 99,8 % akciju. Tādējādi trešais pasākums arī ietver valsts līdzekļus un ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(122)

Kā norādīts iepriekš, pirmais valsts aizdevums un otrā valsts aizdevuma pirmā daļa ietver valsts līdzekļus un ir attiecināmi uz valsti. Lēmumu tos konvertēt kapitālā pieņēma Latvijas Satiksmes ministrija, t. i., airBaltic akcionārs, kuram kopš 2011. gada 30. novembra piederēja 99,8 % akciju. Tādējādi trešais pasākums arī ietver valsts līdzekļus un ir attiecināms uz valsti.

| (123) | Komisija nepiekrīt Latvijas iestāžu viedoklim, ka trešais pasākums neietver atbalstu. Vispirms Komisija atkārtoti norāda, ka uz trešo pasākumu attiecas 7.2.1. iedaļā izdarītie secinājumi. Turklāt Komisija uzskata, ka trešais pasākums tika veikts nevis 2011. gada 22. decembrī (t. i., dienā, kad notika airBaltic akcionāru sanāksme), bet gan 2011. gada 29. decembrī, kas ir diena, kad valsts konvertēja savus aizdevumus. Saskaņā ar informāciju, ko Latvijas iestādes sniedza oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā, airBaltic akcionāru sanāksmē nolemto konvertēšanu BAS un valsts atbilstoši piemērojamajiem noteikumiem varēja īstenot līdz 2012. gada 30. janvārim. |
| --- | --- |

(123)

Komisija nepiekrīt Latvijas iestāžu viedoklim, ka trešais pasākums neietver atbalstu. Vispirms Komisija atkārtoti norāda, ka uz trešo pasākumu attiecas 7.2.1. iedaļā izdarītie secinājumi. Turklāt Komisija uzskata, ka trešais pasākums tika veikts nevis 2011. gada 22. decembrī (t. i., dienā, kad notika airBaltic akcionāru sanāksme), bet gan 2011. gada 29. decembrī, kas ir diena, kad valsts konvertēja savus aizdevumus. Saskaņā ar informāciju, ko Latvijas iestādes sniedza oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā, airBaltic akcionāru sanāksmē nolemto konvertēšanu BAS un valsts atbilstoši piemērojamajiem noteikumiem varēja īstenot līdz 2012. gada 30. janvārim.

| (124) | Komisija arī norāda, ka 2011. gada 29. decembrī Latvijai varēja būt pamatotas šaubas par BAS gatavību pildīt savas saistības. BAS patiesi jau bija ļāvis noprast, ka nekonvertēs savu aizdevumu – Latvija pati atzīst, ka otrā valsts aizdevuma otrā daļa, par kuru lēmums tika pieņemts 2011. gada 13. decembrī, bija paredzēta tieši gadījumam, ja BAS nepildītu savas saistības. Turklāt kopš 2011. gada 30. novembra valsts un BAS kā akcionāri vairs nebija salīdzināmā situācijā, jo BAS bija zaudējis visas tam piederošās airBaltic akcijas, izņemot vienu, un valstij uzņēmumā piederēja 99,8 %. |
| --- | --- |

(124)

Komisija arī norāda, ka 2011. gada 29. decembrī Latvijai varēja būt pamatotas šaubas par BAS gatavību pildīt savas saistības. BAS patiesi jau bija ļāvis noprast, ka nekonvertēs savu aizdevumu – Latvija pati atzīst, ka otrā valsts aizdevuma otrā daļa, par kuru lēmums tika pieņemts 2011. gada 13. decembrī, bija paredzēta tieši gadījumam, ja BAS nepildītu savas saistības. Turklāt kopš 2011. gada 30. novembra valsts un BAS kā akcionāri vairs nebija salīdzināmā situācijā, jo BAS bija zaudējis visas tam piederošās airBaltic akcijas, izņemot vienu, un valstij uzņēmumā piederēja 99,8 %.

| (125) | Ņemot vērā šo notikumu attīstību, valstij pirms savu aizdevumu konvertēšanas būtu vajadzējis no BAS rīcības secināt – vai vismaz saskatīt iemeslu aizdomām –, ka BAS neplāno pildīt savas saistības (skatīt 35. apsvērumu). Turklāt, tā kā BAS bija zaudējis visas tam piederošās airBaltic akcijas, izņemot vienu, aizsardzības līdzeklis, kas paredzēts Vienošanās 7. panta 4. punktā, t. i., valsts tiesības atpirkt no BAS visas tam piederošās airBaltic akcijas par LVL 1, bija zaudējis jēgu – valsts bija zaudējusi līdzekli, ar kuru tā varētu piespiest BAS pildīt panākto vienošanos. |
| --- | --- |

(125)

Ņemot vērā šo notikumu attīstību, valstij pirms savu aizdevumu konvertēšanas būtu vajadzējis no BAS rīcības secināt – vai vismaz saskatīt iemeslu aizdomām –, ka BAS neplāno pildīt savas saistības (skatīt 35. apsvērumu). Turklāt, tā kā BAS bija zaudējis visas tam piederošās airBaltic akcijas, izņemot vienu, aizsardzības līdzeklis, kas paredzēts Vienošanās 7. panta 4. punktā, t. i., valsts tiesības atpirkt no BAS visas tam piederošās airBaltic akcijas par LVL 1, bija zaudējis jēgu – valsts bija zaudējusi līdzekli, ar kuru tā varētu piespiest BAS pildīt panākto vienošanos.

| (126) | Ņemot vērā minētos faktus, Komisija secina, ka piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu konvertējis kapitālā savus aizdevumus, pirms tas nebūtu pārliecināts, ka otra puse konvertēs savu aizdevumu un iepludinās naudas līdzekļus, un attiecīgi rūpīgi izvērtētu otras puses stimulus pildīt savas saistības. |
| --- | --- |

(126)

Ņemot vērā minētos faktus, Komisija secina, ka piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu konvertējis kapitālā savus aizdevumus, pirms tas nebūtu pārliecināts, ka otra puse konvertēs savu aizdevumu un iepludinās naudas līdzekļus, un attiecīgi rūpīgi izvērtētu otras puses stimulus pildīt savas saistības.

| (127) | Turklāt Komisija norāda, ka, pat ja BAS būtu izpildījis akcionāru sanāksmē panākto vienošanos, tas nebūtu varējis atgūt savu kādreizējo airBaltic akciju paketi. Lai atgūtu 47,2 % akciju, BAS būtu vajadzējis ieguldīt daudz lielāku summu nekā summa, par kuru vienošanās tika panākta minētajā sanāksmē. Tāpēc Komisija uzskata, ka, ja valsts būtu rīkojusies saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, tai būtu bijis rūpīgi jāapsver, vai BAS ieguldītu nozīmīgas naudas summas – savu aizdevumu un naudas līdzekļus LVL 37,7 miljonu (EUR 53,38 miljonu) apmērā –, lai iegūtu airBaltic akciju mazākuma paketi. |
| --- | --- |

(127)

Turklāt Komisija norāda, ka, pat ja BAS būtu izpildījis akcionāru sanāksmē panākto vienošanos, tas nebūtu varējis atgūt savu kādreizējo airBaltic akciju paketi. Lai atgūtu 47,2 % akciju, BAS būtu vajadzējis ieguldīt daudz lielāku summu nekā summa, par kuru vienošanās tika panākta minētajā sanāksmē. Tāpēc Komisija uzskata, ka, ja valsts būtu rīkojusies saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, tai būtu bijis rūpīgi jāapsver, vai BAS ieguldītu nozīmīgas naudas summas – savu aizdevumu un naudas līdzekļus LVL 37,7 miljonu (EUR 53,38 miljonu) apmērā –, lai iegūtu airBaltic akciju mazākuma paketi.

| (128) | Latvija kā papildu argumentu norāda, ka BAS pienākumu iepludināt naudas līdzekļus un konvertēt savu aizdevumu apstiprināja garantija, ko bija sniedzis Krievijas uzņēmējs Vladimirs Antonovs, kurš piekrita veikt nepieciešamos maksājumus BAS vārdā (35). Tomēr no Komisijai pieejamās informācijas izriet, ka garantija tā arī netika nodrošināta. |
| --- | --- |

(128)

Latvija kā papildu argumentu norāda, ka BAS pienākumu iepludināt naudas līdzekļus un konvertēt savu aizdevumu apstiprināja garantija, ko bija sniedzis Krievijas uzņēmējs Vladimirs Antonovs, kurš piekrita veikt nepieciešamos maksājumus BAS vārdā (35). Tomēr no Komisijai pieejamās informācijas izriet, ka garantija tā arī netika nodrošināta.

| (129) | Latvija arī norāda, ka priekšnosacījumi valsts aizdevumu kapitalizācijai saskaņā ar Vienošanās 7. panta 2. punktu tika izpildīti 2011. gada 13. decembrī, kad Latvijai tika iesniegts uzņēmējdarbības plāns, kurā bija parādīts, kā airBaltic atgūs rentabilitāti 2015. gadā, un uzskata, ka lēmums valsts aizdevumus konvertēt kapitālā tādējādi atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Tomēr Komisiju Latvijas argumenti nepārliecina, jo plāns nebija pilnīgs, un racionāls privāts uzņēmējs, pamatojoties uz šādu plānu, nebūtu ievērojamā apjomā iepludinājis kapitālu grūtībās nonākušā uzņēmumā. |
| --- | --- |

(129)

Latvija arī norāda, ka priekšnosacījumi valsts aizdevumu kapitalizācijai saskaņā ar Vienošanās 7. panta 2. punktu tika izpildīti 2011. gada 13. decembrī, kad Latvijai tika iesniegts uzņēmējdarbības plāns, kurā bija parādīts, kā airBaltic atgūs rentabilitāti 2015. gadā, un uzskata, ka lēmums valsts aizdevumus konvertēt kapitālā tādējādi atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Tomēr Komisiju Latvijas argumenti nepārliecina, jo plāns nebija pilnīgs, un racionāls privāts uzņēmējs, pamatojoties uz šādu plānu, nebūtu ievērojamā apjomā iepludinājis kapitālu grūtībās nonākušā uzņēmumā.

| (130) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Latvija nedarbojās saskaņā ar pari passu nosacījumiem, konvertējot savus aizdevumus un attiecīgi palielinot airBaltic kapitālu. Turklāt valsts rīcība neatbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja kritērijam. Tādējādi airBaltic saņēma nepamatotu priekšrocību, kas izrietēja no trešā pasākuma un bija selektīva, jo uzņēmums bija vienīgais saņēmējs. |
| --- | --- |

(130)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Latvija nedarbojās saskaņā ar pari passu nosacījumiem, konvertējot savus aizdevumus un attiecīgi palielinot airBaltic kapitālu. Turklāt valsts rīcība neatbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja kritērijam. Tādējādi airBaltic saņēma nepamatotu priekšrocību, kas izrietēja no trešā pasākuma un bija selektīva, jo uzņēmums bija vienīgais saņēmējs.

| (131) | Komisijai arī jāizvērtē, vai trešais pasākums varēja izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm tādējādi, ka airBaltic piešķirta priekšrocība salīdzinājumā ar citiem konkurentiem, kuri nesaņēma valsts atbalstu. Uz šo mutatis mutandis attiecas 120. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(131)

Komisijai arī jāizvērtē, vai trešais pasākums varēja izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm tādējādi, ka airBaltic piešķirta priekšrocība salīdzinājumā ar citiem konkurentiem, kuri nesaņēma valsts atbalstu. Uz šo mutatis mutandis attiecas 120. apsvērumā izdarītie secinājumi.

| (132) | Tāpēc Komisija secina, ka pirmā valsts aizdevuma un otrā valsts aizdevuma pirmās daļas konvertēšana kapitālā bija valsts atbalsts airBaltic LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(132)

Tāpēc Komisija secina, ka pirmā valsts aizdevuma un otrā valsts aizdevuma pirmās daļas konvertēšana kapitālā bija valsts atbalsts airBaltic LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.2.5.   Nulles kupona obligācijas (ceturtais pasākums)

| (133) | Kā jau norādīts lēmumā sākt procedūru, no 2010. gada 30. aprīļa vienošanās, ar kuru noformēta nulles kupona obligāciju iegāde, izriet, ka pircējs LVRTC (skatīt 38. apsvērumu) darbojās Latvijas valsts vārdā. Turklāt Latvija apgalvoja, ka LVRTC obligācijas iegādājās budžeta apsvērumu dēļ. Tādējādi ir skaidrs, ka ceturtais pasākums ietver valsts līdzekļus un ir attiecināms uz valsti, un Latvija šos faktus neapstrīd. |
| --- | --- |

(133)

Kā jau norādīts lēmumā sākt procedūru, no 2010. gada 30. aprīļa vienošanās, ar kuru noformēta nulles kupona obligāciju iegāde, izriet, ka pircējs LVRTC (skatīt 38. apsvērumu) darbojās Latvijas valsts vārdā. Turklāt Latvija apgalvoja, ka LVRTC obligācijas iegādājās budžeta apsvērumu dēļ. Tādējādi ir skaidrs, ka ceturtais pasākums ietver valsts līdzekļus un ir attiecināms uz valsti, un Latvija šos faktus neapstrīd.

| (134) | Oficiālās izmeklēšanas procedūras gaitā Latvija sniedza pierādījumus, kas apliecina, ka gan valsts, gan BAS iegādājās obligācijas proporcionāli tiem piederošo airBaltic akciju daļai ar vienādiem nosacījumiem. Turklāt valsts līdz 2010. gada aprīlim acīmredzot nebija piešķīrusi finansējumu airBaltic, turpretī BAS līdz minētajam datumam faktiski uzņēmumā bija ieguldījis ievērojamas summas. Visbeidzot, izmeklēšanā atklājās, ka vienošanās par obligāciju emisiju tika pieņemta pēc BAS un airBaltic vadības iniciatīvas – tie jau 2009. gada aprīlī un jūnijā bija mudinājuši valsti palielināt uzņēmuma kapitālu proporcionāli tiem piederošo akciju daļai. |
| --- | --- |

(134)

Oficiālās izmeklēšanas procedūras gaitā Latvija sniedza pierādījumus, kas apliecina, ka gan valsts, gan BAS iegādājās obligācijas proporcionāli tiem piederošo airBaltic akciju daļai ar vienādiem nosacījumiem. Turklāt valsts līdz 2010. gada aprīlim acīmredzot nebija piešķīrusi finansējumu airBaltic, turpretī BAS līdz minētajam datumam faktiski uzņēmumā bija ieguldījis ievērojamas summas. Visbeidzot, izmeklēšanā atklājās, ka vienošanās par obligāciju emisiju tika pieņemta pēc BAS un airBaltic vadības iniciatīvas – tie jau 2009. gada aprīlī un jūnijā bija mudinājuši valsti palielināt uzņēmuma kapitālu proporcionāli tiem piederošo akciju daļai.

| (135) | Kā norādīts lēmumā sākt procedūru, Komisija uzskata, ka nulles kupona obligāciju pirkšana nebija tipisks piesardzīga tirgus dalībnieka ieguldījums. Tomēr Komisija ņem vērā, ka tolaik Latvija un BAS bija lielākie airBaltic akcionāri, un to lēmums veikt ieguldījumu būtu jāvērtē šādā perspektīvā, nevis no ārēju ieguldītāju viedokļa. Šķiet racionāli secināt, ka airBaltic īpašnieki tolaik nemērķēja uz īstermiņa peļņu, bet bija ieinteresēti uzņēmuma izdzīvošanā. |
| --- | --- |

(135)

Kā norādīts lēmumā sākt procedūru, Komisija uzskata, ka nulles kupona obligāciju pirkšana nebija tipisks piesardzīga tirgus dalībnieka ieguldījums. Tomēr Komisija ņem vērā, ka tolaik Latvija un BAS bija lielākie airBaltic akcionāri, un to lēmums veikt ieguldījumu būtu jāvērtē šādā perspektīvā, nevis no ārēju ieguldītāju viedokļa. Šķiet racionāli secināt, ka airBaltic īpašnieki tolaik nemērķēja uz īstermiņa peļņu, bet bija ieinteresēti uzņēmuma izdzīvošanā.

| (136) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Latvija rīkojās kā piesardzīgs tirgus dalībnieks, kopā ar privāto ieguldītāju BAS pērkot nulles kupona obligācijas. Tāpēc Komisija izslēdz nepamatotas priekšrocības pastāvēšanu attiecībā uz ceturto pasākumu, un nav nepieciešams vērtēt pārējos kumulatīvos valsts atbalsta pastāvēšanas nosacījumus, kas noteikti LESD 107. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(136)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Latvija rīkojās kā piesardzīgs tirgus dalībnieks, kopā ar privāto ieguldītāju BAS pērkot nulles kupona obligācijas. Tāpēc Komisija izslēdz nepamatotas priekšrocības pastāvēšanu attiecībā uz ceturto pasākumu, un nav nepieciešams vērtēt pārējos kumulatīvos valsts atbalsta pastāvēšanas nosacījumus, kas noteikti LESD 107. panta 1. punktā.

7.2.6.   Latvijas Krājbankas maksājumi EUR 2,8 miljonu apmērā (piektais pasākums)

| (137) | Piektais pasākums ir Latvijas Krājbankas maksājums airBaltic EUR 2,8 miljonu apmērā 2011. gada 21. un 22. novembrī. Kā skaidrots 39. apsvērumā, pirms FKTK 2011. gada 17. novembra lēmuma ierobežot Latvijas Krājbankas operācijas, kas pārsniedz EUR 100 000, un 2011. gada 21. novembra lēmuma apturēt visas šīs bankas operācijas, airBaltic iesniedza Latvijas Krājbankai trīs maksājuma uzdevumus. Latvija uzskata, ka valsts līdzekļi nebija iesaistīti, jo operācijas attiecās uz trim airBaltic maksājuma uzdevumiem IATA Clearing House, starptautiskajai lidostai “Rīga” un uz citu airBaltic kontu citā bankā (skatīt 39. apsvērumu). Latvija uzskata, ka tās bija parastas bankas operācijas, kas attiecās uz airBaltic privātajiem līdzekļiem. Latvija arī apgalvo, ka FKTK lēmumi nebija attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(137)

Piektais pasākums ir Latvijas Krājbankas maksājums airBaltic EUR 2,8 miljonu apmērā 2011. gada 21. un 22. novembrī. Kā skaidrots 39. apsvērumā, pirms FKTK 2011. gada 17. novembra lēmuma ierobežot Latvijas Krājbankas operācijas, kas pārsniedz EUR 100 000, un 2011. gada 21. novembra lēmuma apturēt visas šīs bankas operācijas, airBaltic iesniedza Latvijas Krājbankai trīs maksājuma uzdevumus. Latvija uzskata, ka valsts līdzekļi nebija iesaistīti, jo operācijas attiecās uz trim airBaltic maksājuma uzdevumiem IATA Clearing House, starptautiskajai lidostai “Rīga” un uz citu airBaltic kontu citā bankā (skatīt 39. apsvērumu). Latvija uzskata, ka tās bija parastas bankas operācijas, kas attiecās uz airBaltic privātajiem līdzekļiem. Latvija arī apgalvo, ka FKTK lēmumi nebija attiecināmi uz valsti.

| (138) | Latvija paskaidroja, ka līdzekļu pārvedumi izrietēja no maksājuma uzdevumiem, kurus airBaltic bija iesniedzis pirms FKTK 2011. gada 21. novembra rīkojuma apturēt Latvijas Krājbankas darbību. Latvijas Krājbanka attiecīgi izpildīja šīs operācijas 2011. gada 25. un 30. novembrī. |
| --- | --- |

(138)

Latvija paskaidroja, ka līdzekļu pārvedumi izrietēja no maksājuma uzdevumiem, kurus airBaltic bija iesniedzis pirms FKTK 2011. gada 21. novembra rīkojuma apturēt Latvijas Krājbankas darbību. Latvijas Krājbanka attiecīgi izpildīja šīs operācijas 2011. gada 25. un 30. novembrī.

| (139) | Jāatzīmē, ka saskaņā ar 2000. gada 1. jūnija Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumu FKTK pieņem lēmumus, neņemot vērā nevienas citas valsts iestādes prasības vai norādes. Turklāt FKTK finansējums nav atkarīgs no valsts, jo FKTK darbības tiek finansētas, izmantojot Latvijas finanšu un kapitāla tirgus dalībnieku maksājumus. No piemērojamajiem tiesību aktiem arī izriet, ka valsts neiesaistās FKTK pilnvaru un tiesību īstenošanā saistībā ar kredītiestāžu uzraudzību. |
| --- | --- |

(139)

Jāatzīmē, ka saskaņā ar 2000. gada 1. jūnija Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumu FKTK pieņem lēmumus, neņemot vērā nevienas citas valsts iestādes prasības vai norādes. Turklāt FKTK finansējums nav atkarīgs no valsts, jo FKTK darbības tiek finansētas, izmantojot Latvijas finanšu un kapitāla tirgus dalībnieku maksājumus. No piemērojamajiem tiesību aktiem arī izriet, ka valsts neiesaistās FKTK pilnvaru un tiesību īstenošanā saistībā ar kredītiestāžu uzraudzību.

| (140) | Pamatojoties uz tās rīcībā esošajiem pierādījumiem, Komisija uzskata, ka FKTK ieceltie pilnvarnieki rīkojās neatkarīgi no valsts, tādējādi ir izslēgts, ka to rīcība būtu attiecināma uz Latvijas valsti. |
| --- | --- |

(140)

Pamatojoties uz tās rīcībā esošajiem pierādījumiem, Komisija uzskata, ka FKTK ieceltie pilnvarnieki rīkojās neatkarīgi no valsts, tādējādi ir izslēgts, ka to rīcība būtu attiecināma uz Latvijas valsti.

| (141) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka piektais pasākums neietvēra valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(141)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka piektais pasākums neietvēra valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.2.7.   
  Taurus prasījums EUR 5 miljonu apmērā, kas nodots airBaltic (sestais pasākums)

| (142) | Sūdzība, kas tika saņemta 2012. gada 18. jūlijā, attiecas uz Vienošanās 7. panta 4. punktā minēto pienākumu ieguldītājiem noteiktos apstākļos nodot valstij vai tās norādītam uzņēmumam prasījumus, kas izriet no otrā sindicētā aizdevuma, apmaiņā pret LVL 1 (skatīt 42. apsvērumu). |
| --- | --- |

(142)

Sūdzība, kas tika saņemta 2012. gada 18. jūlijā, attiecas uz Vienošanās 7. panta 4. punktā minēto pienākumu ieguldītājiem noteiktos apstākļos nodot valstij vai tās norādītam uzņēmumam prasījumus, kas izriet no otrā sindicētā aizdevuma, apmaiņā pret LVL 1 (skatīt 42. apsvērumu).

| (143) | Atbilstoši Vienošanās 7. panta 4. punktam Taurus cedēja Latvijai tā EUR 5 miljonu prasījumu pret airBaltic apmaiņā pret LVL 1. Latvija attiecīgi cedēja šo prasījumu airBaltic. |
| --- | --- |

(143)

Atbilstoši Vienošanās 7. panta 4. punktam Taurus cedēja Latvijai tā EUR 5 miljonu prasījumu pret airBaltic apmaiņā pret LVL 1. Latvija attiecīgi cedēja šo prasījumu airBaltic.

| (144) | Saistībā ar pārējiem prasījumiem par kopējo summu LVL 30 miljoni (EUR 42,47 miljoni), kurus bija paredzēts pārjaunot otrā sindicētā aizdevuma ietvaros, Latvijas iestādes savā 2012. gada 9. februāra vēstulē pieprasīja, lai ieguldītāji cedē valstij savus attiecīgos prasījumus, katru apmaiņā pret LVL 1. Turklāt, lai īstenotu Vienošanās 7. panta 4. punktu, Latvija attiecībā uz trim ieguldītājiem cēla prasību Rīgas Apgabaltiesā. Latvija ir norādījusi, ka plāno arī šos prasījumus cedēt airBaltic. |
| --- | --- |

(144)

Saistībā ar pārējiem prasījumiem par kopējo summu LVL 30 miljoni (EUR 42,47 miljoni), kurus bija paredzēts pārjaunot otrā sindicētā aizdevuma ietvaros, Latvijas iestādes savā 2012. gada 9. februāra vēstulē pieprasīja, lai ieguldītāji cedē valstij savus attiecīgos prasījumus, katru apmaiņā pret LVL 1. Turklāt, lai īstenotu Vienošanās 7. panta 4. punktu, Latvija attiecībā uz trim ieguldītājiem cēla prasību Rīgas Apgabaltiesā. Latvija ir norādījusi, ka plāno arī šos prasījumus cedēt airBaltic.

| (145) | Latvija apgalvo, ka EUR 5 miljonu prasījuma cedēšana airBaltic bija aizsardzības pasākums, kura mērķis bija aizsargāt valsts finanšu intereses, un tā jāskata kā pari passu pasākums saskaņā ar Vienošanos, un attiecīgi valsts atbalsta pastāvēšana ir izslēgta. |
| --- | --- |

(145)

Latvija apgalvo, ka EUR 5 miljonu prasījuma cedēšana airBaltic bija aizsardzības pasākums, kura mērķis bija aizsargāt valsts finanšu intereses, un tā jāskata kā pari passu pasākums saskaņā ar Vienošanos, un attiecīgi valsts atbalsta pastāvēšana ir izslēgta.

| (146) | Komisija atzīmē, ka no Vienošanās 7. panta 4. punkta skaidri izriet, ka attiecīgie prasījumi bija jācedē vai jānodod “valstij vai tās norādītam uzņēmumam par summu, kas ir LVL 1”. Tāpēc, tā kā lēmumu EUR 5 miljonu prasījumu nodot airBaltic pieņēma valsts, šis lēmums ir attiecināms uz valsti un ietver valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(146)

Komisija atzīmē, ka no Vienošanās 7. panta 4. punkta skaidri izriet, ka attiecīgie prasījumi bija jācedē vai jānodod “valstij vai tās norādītam uzņēmumam par summu, kas ir LVL 1”. Tāpēc, tā kā lēmumu EUR 5 miljonu prasījumu nodot airBaltic pieņēma valsts, šis lēmums ir attiecināms uz valsti un ietver valsts līdzekļus.

| (147) | Oficiālās izmeklēšanas procedūras gaitā atklājās, ka līgumi par sindicētajiem aizdevumiem tā arī nebija parakstīti. Tomēr no Latvijas iesniegtajiem pierādījumiem redzams, ka tiesas bija atzinušas, ka attiecībā uz privāto ieguldītāju pienākumu cedēt valstij vai tās norādītam uzņēmumam prasījumus, kas izriet no otrā sindicētā aizdevuma, Vienošanās ir spēkā. |
| --- | --- |

(147)

Oficiālās izmeklēšanas procedūras gaitā atklājās, ka līgumi par sindicētajiem aizdevumiem tā arī nebija parakstīti. Tomēr no Latvijas iesniegtajiem pierādījumiem redzams, ka tiesas bija atzinušas, ka attiecībā uz privāto ieguldītāju pienākumu cedēt valstij vai tās norādītam uzņēmumam prasījumus, kas izriet no otrā sindicētā aizdevuma, Vienošanās ir spēkā.

| (148) | Saistībā ar šo Latvija norāda, ka saskaņā ar vairākiem Latvijas tiesu nolēmumiem persona, kam pieder EUR 5 miljonu prasījums, nav tiesīga pieprasīt atmaksāt šo summu, bet var tikai pieprasīt airBaltic akcijas, kas atbilst EUR 5 miljonu avansa maksājumam uzņēmuma pamatkapitālā. Tā kā valstij jau piederēja 99,8 % airBaltic akciju, Latvija apgalvo, ka tiesībām uz papildu akcijām valsts gadījumā nav nozīmīgas ekonomiskās vērtības. |
| --- | --- |

(148)

Saistībā ar šo Latvija norāda, ka saskaņā ar vairākiem Latvijas tiesu nolēmumiem persona, kam pieder EUR 5 miljonu prasījums, nav tiesīga pieprasīt atmaksāt šo summu, bet var tikai pieprasīt airBaltic akcijas, kas atbilst EUR 5 miljonu avansa maksājumam uzņēmuma pamatkapitālā. Tā kā valstij jau piederēja 99,8 % airBaltic akciju, Latvija apgalvo, ka tiesībām uz papildu akcijām valsts gadījumā nav nozīmīgas ekonomiskās vērtības.

| (149) | Komisija norāda, ka pretēji Latvijas apgalvojumam, pat ja tiesas atzina valsts tiesības atbilstoši Vienošanās 7. panta 4. punktam pārņemt prasījumus, kas izriet no otrā sindicētā aizdevuma, tas nenozīmē, ka Latvijai bija pienākums nodot šo prasījumu airBaltic. Komisija norāda, ka piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu nodevis prasījumu airBaltic par LVL 1. Latvija nav sniegusi pierādījumus par to, kāpēc valstij bijis izdevīgāk piešķirt prasījumu airBaltic, nevis paturēt to pašai vai izmantot citiem mērķiem. Nododot prasījumu, Latvija nostādīja uzņēmumu labvēlīgākā pozīcijā salīdzinājumā ar konkurentiem. |
| --- | --- |

(149)

Komisija norāda, ka pretēji Latvijas apgalvojumam, pat ja tiesas atzina valsts tiesības atbilstoši Vienošanās 7. panta 4. punktam pārņemt prasījumus, kas izriet no otrā sindicētā aizdevuma, tas nenozīmē, ka Latvijai bija pienākums nodot šo prasījumu airBaltic. Komisija norāda, ka piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu nodevis prasījumu airBaltic par LVL 1. Latvija nav sniegusi pierādījumus par to, kāpēc valstij bijis izdevīgāk piešķirt prasījumu airBaltic, nevis paturēt to pašai vai izmantot citiem mērķiem. Nododot prasījumu, Latvija nostādīja uzņēmumu labvēlīgākā pozīcijā salīdzinājumā ar konkurentiem.

| (150) | Turklāt Komisija nepiekrīt Latvijas iestāžu argumentiem un uzsver, ka ikviena papildu akcija uzņēmumā sniegtu papildu vērtību valstij, pat ja šī vērtība būtu maza, un tādējādi nevar izslēgt atbalsta klātbūtni (36). Turklāt, piešķirot prasījumu airBaltic, valsts atteicās ne tikai no prasījuma, bet arī no tiesībām saņemt par to procentus [5–7] % apmērā. |
| --- | --- |

(150)

Turklāt Komisija nepiekrīt Latvijas iestāžu argumentiem un uzsver, ka ikviena papildu akcija uzņēmumā sniegtu papildu vērtību valstij, pat ja šī vērtība būtu maza, un tādējādi nevar izslēgt atbalsta klātbūtni (36). Turklāt, piešķirot prasījumu airBaltic, valsts atteicās ne tikai no prasījuma, bet arī no tiesībām saņemt par to procentus [5–7] % apmērā.

| (151) | Visbeidzot, Latvija apgalvo, ka valsts atbalsta tiesību kontekstā jāuzskata, ka sestais pasākums ir veikts 2011. gada 3. oktobrī, t. i., Vienošanās parakstīšanas dienā, tāpat kā pirmais, otrais un trešais pasākums. |
| --- | --- |

(151)

Visbeidzot, Latvija apgalvo, ka valsts atbalsta tiesību kontekstā jāuzskata, ka sestais pasākums ir veikts 2011. gada 3. oktobrī, t. i., Vienošanās parakstīšanas dienā, tāpat kā pirmais, otrais un trešais pasākums.

| (152) | Komisija atkārtoti norāda uz 7.2.1. iedaļā izdarītajiem secinājumiem, t. i., Vienošanās noslēgšanas laikā 2011. gada 3. oktobrī valsts nezināja, vai tai vajadzēs izmantot Vienošanās 7. panta 4. punktu. Turklāt valstij nebija pienākuma cedēt airBaltic prasījumus, kuriem bija piemērots minētais noteikums. |
| --- | --- |

(152)

Komisija atkārtoti norāda uz 7.2.1. iedaļā izdarītajiem secinājumiem, t. i., Vienošanās noslēgšanas laikā 2011. gada 3. oktobrī valsts nezināja, vai tai vajadzēs izmantot Vienošanās 7. panta 4. punktu. Turklāt valstij nebija pienākuma cedēt airBaltic prasījumus, kuriem bija piemērots minētais noteikums.

| (153) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka Latvija nav pamatojusi savu apgalvojumu par to, ka Vienošanās 7. panta 4. punkta mērķis bija aizsargāt valsts ieguldījumu airBaltic, nepieļaujot kaitējumu valstij, ja BAS nepildītu savas saistības. |
| --- | --- |

(153)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka Latvija nav pamatojusi savu apgalvojumu par to, ka Vienošanās 7. panta 4. punkta mērķis bija aizsargāt valsts ieguldījumu airBaltic, nepieļaujot kaitējumu valstij, ja BAS nepildītu savas saistības.

| (154) | Tādējādi Komisija secina, ka, nodrošinot sesto pasākumu, valsts nerīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs un šis darījums nebija pari passu pirmajam, otrajam un trešajam pasākumam. Tāpēc Komisija uzskata, ka sestais pasākums piešķīra airBaltic nepamatotu priekšrocību. Šī priekšrocība pēc savas būtības bija selektīva, jo airBaltic bija vienīgais tās saņēmējs. |
| --- | --- |

(154)

Tādējādi Komisija secina, ka, nodrošinot sesto pasākumu, valsts nerīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs un šis darījums nebija pari passu pirmajam, otrajam un trešajam pasākumam. Tāpēc Komisija uzskata, ka sestais pasākums piešķīra airBaltic nepamatotu priekšrocību. Šī priekšrocība pēc savas būtības bija selektīva, jo airBaltic bija vienīgais tās saņēmējs.

| (155) | 120. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ sestais pasākums varēja izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(155)

120. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ sestais pasākums varēja izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (156) | Ņemot vērā iepriekš minētos argumentus, Komisija secina, ka sestais pasākums ietvēra valsts atbalstu par labu airBaltic LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(156)

Ņemot vērā iepriekš minētos argumentus, Komisija secina, ka sestais pasākums ietvēra valsts atbalstu par labu airBaltic LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.2.8.   Secinājums par atbalsta pastāvēšanu

| (157) | Komisija secina, ka pirmais, ceturtais un piektais pasākums iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ neietvēra valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(157)

Komisija secina, ka pirmais, ceturtais un piektais pasākums iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ neietvēra valsts atbalstu.

| (158) | Tomēr Komisija uzskata, ka otrais, trešais un sestais pasākums bija valsts atbalsts airBaltic. Lai noteiktu, kāda atbalsta summa jau ir samaksāta airBaltic, Komisija atzīmē, ka trešo pasākumu veidoja pirmā valsts aizdevuma LVL 16 miljonu (EUR 22,65 miljonu) apmērā un otrā valsts aizdevuma pirmās daļas LVL 41,6 miljonu (EUR 58,89 miljonu) apmērā kapitalizācija. Šai summai jāpieskaita otrā valsts aizdevuma otrā daļa LVL 25,4 miljonu (EUR 35,96 miljonu) apmērā, kas airBaltic tika piešķirta 2012. gada 14. decembrī (t. i., otrā pasākuma atlikusī daļa, kas nebija kapitalizēta), un EUR 5 miljoni, kas tika nodoti airBaltic sestā pasākuma ietvaros. Kopējā airBaltic piešķirtā valsts atbalsta summa tādējādi ir aptuveni LVL 86,53 miljoni (EUR 122,51 miljons). |
| --- | --- |

(158)

Tomēr Komisija uzskata, ka otrais, trešais un sestais pasākums bija valsts atbalsts airBaltic. Lai noteiktu, kāda atbalsta summa jau ir samaksāta airBaltic, Komisija atzīmē, ka trešo pasākumu veidoja pirmā valsts aizdevuma LVL 16 miljonu (EUR 22,65 miljonu) apmērā un otrā valsts aizdevuma pirmās daļas LVL 41,6 miljonu (EUR 58,89 miljonu) apmērā kapitalizācija. Šai summai jāpieskaita otrā valsts aizdevuma otrā daļa LVL 25,4 miljonu (EUR 35,96 miljonu) apmērā, kas airBaltic tika piešķirta 2012. gada 14. decembrī (t. i., otrā pasākuma atlikusī daļa, kas nebija kapitalizēta), un EUR 5 miljoni, kas tika nodoti airBaltic sestā pasākuma ietvaros. Kopējā airBaltic piešķirtā valsts atbalsta summa tādējādi ir aptuveni LVL 86,53 miljoni (EUR 122,51 miljons).

7.3.   ATBALSTA LIKUMĪGUMS

| (159) | Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalsts nedrīkst īstenot atbalsta pasākumu, kamēr Komisija nav pieņēmusi lēmumu, saskaņā ar kuru pasākums tiek atļauts. |
| --- | --- |

(159)

Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalsts nedrīkst īstenot atbalsta pasākumu, kamēr Komisija nav pieņēmusi lēmumu, saskaņā ar kuru pasākums tiek atļauts.

| (160) | Komisija konstatē, ka Latvija veica otro, trešo un sesto pasākumu par labu airBaltic, nepaziņojot par tiem Komisijai apstiprinājuma saņemšanai. Komisija pauž nožēlu, ka Latvija nav ievērojusi nogaidīšanas pienākumu un tādējādi ir pārkāpusi LESD 108. panta 3. punktā noteikto pienākumu. |
| --- | --- |

(160)

Komisija konstatē, ka Latvija veica otro, trešo un sesto pasākumu par labu airBaltic, nepaziņojot par tiem Komisijai apstiprinājuma saņemšanai. Komisija pauž nožēlu, ka Latvija nav ievērojusi nogaidīšanas pienākumu un tādējādi ir pārkāpusi LESD 108. panta 3. punktā noteikto pienākumu.

| (161) | Attiecībā uz Latvijas iestāžu nodomu piešķirt airBaltic EUR 30 miljonus, kas izriet no otrā sindicētā aizdevuma un ir saistīti ar sesto pasākumu, Komisija atgādina, ka saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu Latvijas iestādēm ir pienākums laikus informēt Komisiju par plāniem piešķirt atbalstu, lai tā varētu iesniegt savas piezīmes. |
| --- | --- |

(161)

Attiecībā uz Latvijas iestāžu nodomu piešķirt airBaltic EUR 30 miljonus, kas izriet no otrā sindicētā aizdevuma un ir saistīti ar sesto pasākumu, Komisija atgādina, ka saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu Latvijas iestādēm ir pienākums laikus informēt Komisiju par plāniem piešķirt atbalstu, lai tā varētu iesniegt savas piezīmes.

7.4.   ATBALSTA SADERĪGUMS

| (162) | Tā kā otrais, trešais un sestais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, to saderīgums ir jāvērtē, ņemot vērā minētā panta 2. un 3. punktā noteiktos izņēmumus. Kā norādīts lēmumā sākt procedūru, ņemot vērā pasākumu raksturu un airBaltic grūtības, vienīgie piemērojamie saderīguma kritēriji acīmredzot ir tie, kuri attiecas uz grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, pamatojoties uz Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm un jo īpaši noteikumiem par pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(162)

Tā kā otrais, trešais un sestais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, to saderīgums ir jāvērtē, ņemot vērā minētā panta 2. un 3. punktā noteiktos izņēmumus. Kā norādīts lēmumā sākt procedūru, ņemot vērā pasākumu raksturu un airBaltic grūtības, vienīgie piemērojamie saderīguma kritēriji acīmredzot ir tie, kuri attiecas uz grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, pamatojoties uz Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm un jo īpaši noteikumiem par pārstrukturēšanas atbalstu.

| (163) | Latvijas iestādes sākotnēji uzskatīja, ka neviens no pasākumiem neietver valsts atbalstu. Tomēr, ievērojot lēmumā sākt procedūru paustās Komisijas šaubas, Latvija sniedza argumentus par saderīgumu un apgalvoja, ka pasākumi ir saderīgs pārstrukturēšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(163)

Latvijas iestādes sākotnēji uzskatīja, ka neviens no pasākumiem neietver valsts atbalstu. Tomēr, ievērojot lēmumā sākt procedūru paustās Komisijas šaubas, Latvija sniedza argumentus par saderīgumu un apgalvoja, ka pasākumi ir saderīgs pārstrukturēšanas atbalsts.

| (164) | Konkrēti, Latvija 2013. gada decembrī iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu, ko papildināja 2014. gada 28. janvārī, 28. februārī un 24. martā sniegtā informācija. Latvija norāda, ka airBaltic pārstrukturēšana sākās 2011. gada 18. aprīlī, kad uzņēmuma vadībai tika iesniegts pirmais plāns. Pirmajā plānā, kas tika iesniegts Komisijai, bija norādīti daži airBaltic trūkumi un noteikts, ka, lai uzņēmums varētu atjaunot savu floti un efektīvi konkurēt ar zemo cenu aviokompānijām, nepieciešams pamatkapitāls aptuveni EUR [175–185] miljonu apmērā. Latvija norāda, ka kopš 2011. gada aprīļa ir veikti vairāki pasākumi, tostarp izbeigta airBaltic kā savienojumu mezgla loma Viļņā un slēgti maršruti, tādējādi ir sākts airBaltic pārstrukturēšanas process. Lai garantētu, ka airBaltic atgūst rentabilitāti, vēlāk tika izstrādāts visaptverošs iniciatīvu kopums attiecībā uz ieņēmumiem, darbībām, tīklu, floti un vispārējo organizāciju (plāns reShape). |
| --- | --- |

(164)

Konkrēti, Latvija 2013. gada decembrī iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu, ko papildināja 2014. gada 28. janvārī, 28. februārī un 24. martā sniegtā informācija. Latvija norāda, ka airBaltic pārstrukturēšana sākās 2011. gada 18. aprīlī, kad uzņēmuma vadībai tika iesniegts pirmais plāns. Pirmajā plānā, kas tika iesniegts Komisijai, bija norādīti daži airBaltic trūkumi un noteikts, ka, lai uzņēmums varētu atjaunot savu floti un efektīvi konkurēt ar zemo cenu aviokompānijām, nepieciešams pamatkapitāls aptuveni EUR [175–185] miljonu apmērā. Latvija norāda, ka kopš 2011. gada aprīļa ir veikti vairāki pasākumi, tostarp izbeigta airBaltic kā savienojumu mezgla loma Viļņā un slēgti maršruti, tādējādi ir sākts airBaltic pārstrukturēšanas process. Lai garantētu, ka airBaltic atgūst rentabilitāti, vēlāk tika izstrādāts visaptverošs iniciatīvu kopums attiecībā uz ieņēmumiem, darbībām, tīklu, floti un vispārējo organizāciju (plāns reShape).

| (165) | Šis pirmais plāns tika izstrādāts 2011. gadā, un tas ietvēra pārstrukturēšanas galvenos finanšu aspektus. Latvija norāda, ka tā rezultātā tika noslēgta Vienošanās un visbeidzot 2012. gada martā tika izstrādāts plāns reShape. |
| --- | --- |

(165)

Šis pirmais plāns tika izstrādāts 2011. gadā, un tas ietvēra pārstrukturēšanas galvenos finanšu aspektus. Latvija norāda, ka tā rezultātā tika noslēgta Vienošanās un visbeidzot 2012. gada martā tika izstrādāts plāns reShape.

| (166) | Latvijas argumenti ir izvērtēti nākamajās iedaļās. |
| --- | --- |

(166)

Latvijas argumenti ir izvērtēti nākamajās iedaļās.

7.4.1.   Atbilstība

| (167) | Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 33. punktu pārstrukturēšanas atbalstu ir tiesīgi saņemt tikai grūtībās nonākuši uzņēmumi pamatnostādņu 9.–13. punkta nozīmē. Komisija jau ir secinājusi, ka airBaltic bija grūtībās nonācis uzņēmums vismaz kopš 2011. gada (skatīt 87. apsvērumu). |
| --- | --- |

(167)

Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 33. punktu pārstrukturēšanas atbalstu ir tiesīgi saņemt tikai grūtībās nonākuši uzņēmumi pamatnostādņu 9.–13. punkta nozīmē. Komisija jau ir secinājusi, ka airBaltic bija grūtībās nonācis uzņēmums vismaz kopš 2011. gada (skatīt 87. apsvērumu).

| (168) | Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 12. punktā noteikts, ka jaunizveidots uzņēmums nav tiesīgs saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, pat ja tā sākotnējais finansiālais stāvoklis ir nedrošs. Uzņēmumu principā uzskata par jaunizveidotu pirmos trīs gadus no tā darbības sākšanas attiecīgajā jomā. airBaltic tika izveidots 1995. gadā, un to nevar uzskatīt par jaunizveidotu uzņēmumu. Turklāt airBaltic nepieder uzņēmumu grupai Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 13. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(168)

Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 12. punktā noteikts, ka jaunizveidots uzņēmums nav tiesīgs saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, pat ja tā sākotnējais finansiālais stāvoklis ir nedrošs. Uzņēmumu principā uzskata par jaunizveidotu pirmos trīs gadus no tā darbības sākšanas attiecīgajā jomā. airBaltic tika izveidots 1995. gadā, un to nevar uzskatīt par jaunizveidotu uzņēmumu. Turklāt airBaltic nepieder uzņēmumu grupai Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 13. punkta nozīmē.

| (169) | Tādējādi Komisija secina, ka airBaltic ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(169)

Tādējādi Komisija secina, ka airBaltic ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu.

7.4.2.   Pārstrukturēšanas plāna derīgums

| (170) | Komisija atzīmē, ka airBaltic pārstrukturēšana sākās 2011. gada aprīlī, kad uzņēmuma vadība sagatavoja pirmo pārstrukturēšanas plānu. Plāns bija galvenokārt vērsts uz flotes optimizēšanu un nepieciešamību nomainīt uzņēmuma gaisa kuģus ar efektīvākām lidmašīnām, un tas bija arī turpmākā plāna reShape stūrakmens. Vienlaikus tika slēgts savienojumu mezgls Viļņā. Dažas nedēļas vēlāk, kad plānu bija izskatījis [..], airBaltic vadība tajā iekļāva darbinieku skaita samazināšanu par [8–12] %. |
| --- | --- |

(170)

Komisija atzīmē, ka airBaltic pārstrukturēšana sākās 2011. gada aprīlī, kad uzņēmuma vadība sagatavoja pirmo pārstrukturēšanas plānu. Plāns bija galvenokārt vērsts uz flotes optimizēšanu un nepieciešamību nomainīt uzņēmuma gaisa kuģus ar efektīvākām lidmašīnām, un tas bija arī turpmākā plāna reShape stūrakmens. Vienlaikus tika slēgts savienojumu mezgls Viļņā. Dažas nedēļas vēlāk, kad plānu bija izskatījis [..], airBaltic vadība tajā iekļāva darbinieku skaita samazināšanu par [8–12] %.

| (171) | 2011. gada plāns pārtapa par iepriekš minēto plānu reShape, kas oficiāli tika pieņemts 2012. gada pirmajā ceturksnī. Kā norādīts 164. apsvērumā, Latvijas iestādes 2013. gada decembrī Komisijai iesniedza pārstrukturēšanas plānu, ar kuru atjaunināts plāns reShape. |
| --- | --- |

(171)

2011. gada plāns pārtapa par iepriekš minēto plānu reShape, kas oficiāli tika pieņemts 2012. gada pirmajā ceturksnī. Kā norādīts 164. apsvērumā, Latvijas iestādes 2013. gada decembrī Komisijai iesniedza pārstrukturēšanas plānu, ar kuru atjaunināts plāns reShape.

| (172) | Komisija atzīmē, ka 2011. gada aprīļa pārstrukturēšanas plānā bija norādītas svarīgākās airBaltic vajadzības. Kaut arī šis plāns nebija pilnībā izvērsts, tas bija pirmais pamats, lai noteiktu airBaltic pārstrukturēšanas vajadzības un nodrošinātu, ka uzņēmums atgūst dzīvotspēju. Turklāt tas kalpoja par pamatu plānam reShape, kas Vienošanās parakstīšanas laikā (t. i., 2011. gada 3. oktobrī) bija izstrādes posmā un tika pabeigts 2012. gada martā. |
| --- | --- |

(172)

Komisija atzīmē, ka 2011. gada aprīļa pārstrukturēšanas plānā bija norādītas svarīgākās airBaltic vajadzības. Kaut arī šis plāns nebija pilnībā izvērsts, tas bija pirmais pamats, lai noteiktu airBaltic pārstrukturēšanas vajadzības un nodrošinātu, ka uzņēmums atgūst dzīvotspēju. Turklāt tas kalpoja par pamatu plānam reShape, kas Vienošanās parakstīšanas laikā (t. i., 2011. gada 3. oktobrī) bija izstrādes posmā un tika pabeigts 2012. gada martā.

| (173) | Savā līdzšinējā praksē Komisija ir akceptējusi, ka pārstrukturēšanas plāni tiek definēti laika gaitā, un ir uzskatījusi sākotnējos plānus par pārstrukturēšanas perioda sākumpunktu. Piemēram, lēmumā par Varvaressos
   (37) Komisija uzskatīja, ka pasākumi, kas par labu šim uzņēmumam bija veikti laikā no 2006. gada līdz 2009. gadam, jāvērtē vienota pārstrukturēšanas procesa ietvaros, pamatojoties uz 2009. gada pārstrukturēšanas plānu (tas aptvēra periodu no 2006. gada līdz 2011. gadam). Līdzīgi kā airBaltic gadījumā, arī Varvaressos 2009. gada pārstrukturēšanas plāns bija izstrādāts, izmantojot 2006. gada “stratēģisko un uzņēmējdarbības plānu”. |
| --- | --- |

(173)

Savā līdzšinējā praksē Komisija ir akceptējusi, ka pārstrukturēšanas plāni tiek definēti laika gaitā, un ir uzskatījusi sākotnējos plānus par pārstrukturēšanas perioda sākumpunktu. Piemēram, lēmumā par Varvaressos
   (37) Komisija uzskatīja, ka pasākumi, kas par labu šim uzņēmumam bija veikti laikā no 2006. gada līdz 2009. gadam, jāvērtē vienota pārstrukturēšanas procesa ietvaros, pamatojoties uz 2009. gada pārstrukturēšanas plānu (tas aptvēra periodu no 2006. gada līdz 2011. gadam). Līdzīgi kā airBaltic gadījumā, arī Varvaressos 2009. gada pārstrukturēšanas plāns bija izstrādāts, izmantojot 2006. gada “stratēģisko un uzņēmējdarbības plānu”.

7.4.3.   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (174) | Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 34. punktu pārstrukturēšanas atbalsts tiek piešķirts ar nosacījumu, ka tiks īstenots pārstrukturēšanas plāns, kam visos individuāla atbalsta gadījumos jābūt Komisijas apstiprinātam. Pamatnostādņu 35. punktā paskaidrots, ka pārstrukturēšanas plānam, kura ilgumam jābūt pēc iespējas īsam, pieņemamā termiņā jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākajiem darbības apstākļiem. |
| --- | --- |

(174)

Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 34. punktu pārstrukturēšanas atbalsts tiek piešķirts ar nosacījumu, ka tiks īstenots pārstrukturēšanas plāns, kam visos individuāla atbalsta gadījumos jābūt Komisijas apstiprinātam. Pamatnostādņu 35. punktā paskaidrots, ka pārstrukturēšanas plānam, kura ilgumam jābūt pēc iespējas īsam, pieņemamā termiņā jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem attiecībā uz turpmākajiem darbības apstākļiem.

| (175) | Saskaņā ar 36. punktu plānā jāapraksta apstākļi, kas izraisījuši uzņēmuma problēmas, un jāņem vērā pašreizējais stāvoklis un nākotnes prognozes attiecībā uz tirgu, norādot labāko notikumu attīstību, sliktāko notikumu attīstību un bāzes scenāriju. |
| --- | --- |

(175)

Saskaņā ar 36. punktu plānā jāapraksta apstākļi, kas izraisījuši uzņēmuma problēmas, un jāņem vērā pašreizējais stāvoklis un nākotnes prognozes attiecībā uz tirgu, norādot labāko notikumu attīstību, sliktāko notikumu attīstību un bāzes scenāriju.

| (176) | Plānā jāparedz tādas izmaiņas, kas pēc pārstrukturēšanas ļaus uzņēmumam segt visas tā izmaksas, ietverot nolietojuma un finansiālās izmaksas. Paredzamajai kapitāla peļņai jābūt pietiekamai, lai ļautu pārstrukturētajam uzņēmumam konkurēt tirgū pašam saviem spēkiem (37. punkts). |
| --- | --- |

(176)

Plānā jāparedz tādas izmaiņas, kas pēc pārstrukturēšanas ļaus uzņēmumam segt visas tā izmaksas, ietverot nolietojuma un finansiālās izmaksas. Paredzamajai kapitāla peļņai jābūt pietiekamai, lai ļautu pārstrukturētajam uzņēmumam konkurēt tirgū pašam saviem spēkiem (37. punkts).

| (177) | Komisija atzīmē, ka pārstrukturēšanas plānā ir aprakstīti apstākļi, kuru dēļ airBaltic radās grūtības, un to galvenais faktors bija globālā ekonomikas krīze 2008. un 2009. gadā, kas ievērojami ietekmēja Baltijas valstu reģionu, tostarp aviokompāniju nozari. |
| --- | --- |

(177)

Komisija atzīmē, ka pārstrukturēšanas plānā ir aprakstīti apstākļi, kuru dēļ airBaltic radās grūtības, un to galvenais faktors bija globālā ekonomikas krīze 2008. un 2009. gadā, kas ievērojami ietekmēja Baltijas valstu reģionu, tostarp aviokompāniju nozari.

| (178) | Turklāt pārstrukturēšanas plānā ir skaidrots, ka uzņēmuma grūtības vēl vairāk saasināja iepriekš īstenotā komercstratēģija un vairāki airBaltic iepriekšējās vadības pieņemtie lēmumi. Attiecībā uz uzņēmuma komercstratēģiju pārstrukturēšanas plānā norādīts, ka iepriekš tā bija galvenokārt vērsta uz darbības paplašināšanu, nevis rentabilitāti, tādējādi pakļaujot uzņēmumu pārmērīgi lieliem izdevumiem. Turklāt izmaksu palielinājumu lielā mērā ietekmēja flote, kas sastāvēja no četru dažādu veidu gaisa kuģiem, kā arī augstās gaisa kuģu līzinga izmaksas. Maršruti tika atklāti, nepietiekami novērtējot to rentabilitāti, un daudzi maršruti radīja zaudējumus. |
| --- | --- |

(178)

Turklāt pārstrukturēšanas plānā ir skaidrots, ka uzņēmuma grūtības vēl vairāk saasināja iepriekš īstenotā komercstratēģija un vairāki airBaltic iepriekšējās vadības pieņemtie lēmumi. Attiecībā uz uzņēmuma komercstratēģiju pārstrukturēšanas plānā norādīts, ka iepriekš tā bija galvenokārt vērsta uz darbības paplašināšanu, nevis rentabilitāti, tādējādi pakļaujot uzņēmumu pārmērīgi lieliem izdevumiem. Turklāt izmaksu palielinājumu lielā mērā ietekmēja flote, kas sastāvēja no četru dažādu veidu gaisa kuģiem, kā arī augstās gaisa kuģu līzinga izmaksas. Maršruti tika atklāti, nepietiekami novērtējot to rentabilitāti, un daudzi maršruti radīja zaudējumus.

| (179) | Pārstrukturēšanas plāns aptver pārstrukturēšanas periodu, kas ilgst piecus gadus, sākot no 2011. gada aprīļa, un plānā pieņemts, ka airBaltic atgūs ilgtermiņa dzīvotspēju vēlākais 2016. gada aprīlī, bet saskaņā ar bāzes scenāriju airBaltic rentabilitātes atgūšana paredzēta 2014. gadā. Tādējādi pārstrukturēšanas maksimālais ilgums ir pieci gadi, kas atbilst līdzšinējai atbalsta lietu praksei pasažieru aviotransporta nozarē (38). Komisija ir konsekventi paudusi uzskatu, ka pašreizējā ekonomiskajā situācijā ir svarīgi izvairīties no dzīvotspējas atgūšanas tikai īstermiņā, bet tā vietā ir jārada stabils pamats turpmākai izaugsmei. Šajā kontekstā darbības un pakalpojumu rādītāju stabilizēšana prasīs vairākus gadus. |
| --- | --- |

(179)

Pārstrukturēšanas plāns aptver pārstrukturēšanas periodu, kas ilgst piecus gadus, sākot no 2011. gada aprīļa, un plānā pieņemts, ka airBaltic atgūs ilgtermiņa dzīvotspēju vēlākais 2016. gada aprīlī, bet saskaņā ar bāzes scenāriju airBaltic rentabilitātes atgūšana paredzēta 2014. gadā. Tādējādi pārstrukturēšanas maksimālais ilgums ir pieci gadi, kas atbilst līdzšinējai atbalsta lietu praksei pasažieru aviotransporta nozarē (38). Komisija ir konsekventi paudusi uzskatu, ka pašreizējā ekonomiskajā situācijā ir svarīgi izvairīties no dzīvotspējas atgūšanas tikai īstermiņā, bet tā vietā ir jārada stabils pamats turpmākai izaugsmei. Šajā kontekstā darbības un pakalpojumu rādītāju stabilizēšana prasīs vairākus gadus.

| (180) | Pārstrukturēšanās plānā uzsvars ir likts uz airBaltic komercstratēģijas maiņu – airBaltic mērķis ir kļūt par hibrīdaviokompāniju, proti, piesaistīt ienesīgākus klientus, nodrošinot vairumu pakalpojumu, ko tradicionāli piedāvā tīkla aviokompānijas, un līdztekus censties panākt izmaksu ietaupījumus, kas ir tipiski zemo cenu aviokompānijām. Uzņēmuma jaunā vadība kopš 2011. gada oktobra jau ir lielā mērā īstenojusi šo stratēģiju. Pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti trīs galvenie pārstrukturēšanas pasākumu veidi: i) esošo darbību ieņēmumu un izmaksu optimizācija; ii) tīkla pārkonfigurēšana, kā rezultātā tiktu koriģēti galamērķi, reisu biežums un laiki, lai katra maršruta līmenī optimizētu RASK un CASK
   (39); un iii) tīkla un flotes optimizācija ar mērķi pārskatīt esošo un definēt optimālo lidojumu tīkla un flotes lielumu. Pavisam tika izstrādātas 13 iniciatīvas attiecībā uz ieņēmumiem un 13 iniciatīvas attiecībā uz izmaksām, un vēl divas iniciatīvas tika izstrādātas attiecībā uz tīkla pārkonfigurēšanu un flotes atjaunošanu. |
| --- | --- |

(180)

Pārstrukturēšanās plānā uzsvars ir likts uz airBaltic komercstratēģijas maiņu – airBaltic mērķis ir kļūt par hibrīdaviokompāniju, proti, piesaistīt ienesīgākus klientus, nodrošinot vairumu pakalpojumu, ko tradicionāli piedāvā tīkla aviokompānijas, un līdztekus censties panākt izmaksu ietaupījumus, kas ir tipiski zemo cenu aviokompānijām. Uzņēmuma jaunā vadība kopš 2011. gada oktobra jau ir lielā mērā īstenojusi šo stratēģiju. Pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti trīs galvenie pārstrukturēšanas pasākumu veidi: i) esošo darbību ieņēmumu un izmaksu optimizācija; ii) tīkla pārkonfigurēšana, kā rezultātā tiktu koriģēti galamērķi, reisu biežums un laiki, lai katra maršruta līmenī optimizētu RASK un CASK
   (39); un iii) tīkla un flotes optimizācija ar mērķi pārskatīt esošo un definēt optimālo lidojumu tīkla un flotes lielumu. Pavisam tika izstrādātas 13 iniciatīvas attiecībā uz ieņēmumiem un 13 iniciatīvas attiecībā uz izmaksām, un vēl divas iniciatīvas tika izstrādātas attiecībā uz tīkla pārkonfigurēšanu un flotes atjaunošanu.

| (181) | Attiecībā uz flotes optimizāciju Komisija atzīmē, ka airBaltic neviendabīgā un novecojošā flote patērē vairāk degvielas un tai ir nepieciešami lielāki tehniskās apkopes darbi nekā konkurentu flotēm, un tas nozīmē lielākas izmaksas. 2012. un 2013. gadā airBaltic nolēma izmaksu samazināšanas nolūkā izmantot tikai daļu no pieejamajiem gaisa kuģiem. 2013. gadā airBaltic papildināja floti ar divām Bombardier Q400 lidmašīnām, lai daļēji kompensētu jaudas zudumu, ko izraisīja Fokker un Boeing 757 lidaparātu ekspluatācijas pārtraukšana. Turklāt, ņemot vērā flotes nomaiņu, tika panākti izdevīgāki nosacījumi spēkā esošajiem līzinga līgumiem, līdz [..]. vai [..]. gadā būs pieejami jaunie Bombardier CS300 lidaparāti. 2014. gada beigās airBaltic ekspluatācijā būs 25 gaisa kuģi, un to skaits nemainīsies līdz pārstrukturēšanas perioda beigām 2016. gadā. Kopumā pārstrukturēšanas periodā gaisa kuģu flote būs samazināta par 27 %. |
| --- | --- |

(181)

Attiecībā uz flotes optimizāciju Komisija atzīmē, ka airBaltic neviendabīgā un novecojošā flote patērē vairāk degvielas un tai ir nepieciešami lielāki tehniskās apkopes darbi nekā konkurentu flotēm, un tas nozīmē lielākas izmaksas. 2012. un 2013. gadā airBaltic nolēma izmaksu samazināšanas nolūkā izmantot tikai daļu no pieejamajiem gaisa kuģiem. 2013. gadā airBaltic papildināja floti ar divām Bombardier Q400 lidmašīnām, lai daļēji kompensētu jaudas zudumu, ko izraisīja Fokker un Boeing 757 lidaparātu ekspluatācijas pārtraukšana. Turklāt, ņemot vērā flotes nomaiņu, tika panākti izdevīgāki nosacījumi spēkā esošajiem līzinga līgumiem, līdz [..]. vai [..]. gadā būs pieejami jaunie Bombardier CS300 lidaparāti. 2014. gada beigās airBaltic ekspluatācijā būs 25 gaisa kuģi, un to skaits nemainīsies līdz pārstrukturēšanas perioda beigām 2016. gadā. Kopumā pārstrukturēšanas periodā gaisa kuģu flote būs samazināta par 27 %.

| (182) | Attiecībā uz tīkla pārkonfigurēšanu Komisija atzīmē, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu 2013. gadā jaunais tīkls ienesa papildu LVL [16–21] miljonus (EUR [22,7–29,8] miljonus) C1 līmenī (40), un cita starpā tas tika panākts, slēdzot nerentablos maršrutus (piemēram, [..]) un samazinot reisu biežumu ([..] uz [..], [..] un [..]). |
| --- | --- |

(182)

Attiecībā uz tīkla pārkonfigurēšanu Komisija atzīmē, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu 2013. gadā jaunais tīkls ienesa papildu LVL [16–21] miljonus (EUR [22,7–29,8] miljonus) C1 līmenī (40), un cita starpā tas tika panākts, slēdzot nerentablos maršrutus (piemēram, [..]) un samazinot reisu biežumu ([..] uz [..], [..] un [..]).

| (183) | Iniciatīvas ieņēmumu jomā ir, piemēram, jaunas lidojumu maksas struktūras ieviešana un bagāžas maksas struktūras optimizēšana. Turklāt tiks veicināta reģistrācija tiešsaistē, savukārt salona apkalpei un pārdošanas komandai piemēros elastīgu atalgojumu. Iniciatīvas izmaksu jomā ir, piemēram, degvielas cenu pārskatīšana ar esošajiem piegādātājiem un līgumu pārskatīšana par dzinēju pārbaudēm un kapitālo remontu, līzinga optimizēšana, angāru izmaksu samazināšana un izmaksu samazināšana saistībā ar viesnīcu izdevumiem apkalpei. Tāpat tiks pārskatīti esošie līgumi ar lidlauka pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(183)

Iniciatīvas ieņēmumu jomā ir, piemēram, jaunas lidojumu maksas struktūras ieviešana un bagāžas maksas struktūras optimizēšana. Turklāt tiks veicināta reģistrācija tiešsaistē, savukārt salona apkalpei un pārdošanas komandai piemēros elastīgu atalgojumu. Iniciatīvas izmaksu jomā ir, piemēram, degvielas cenu pārskatīšana ar esošajiem piegādātājiem un līgumu pārskatīšana par dzinēju pārbaudēm un kapitālo remontu, līzinga optimizēšana, angāru izmaksu samazināšana un izmaksu samazināšana saistībā ar viesnīcu izdevumiem apkalpei. Tāpat tiks pārskatīti esošie līgumi ar lidlauka pakalpojumu sniedzējiem.

| (184) | Lielākā daļa no iepriekšējos apsvērumos aprakstītajiem pārstrukturēšanas pasākumiem jau ir īstenota. Pateicoties ieņēmumu optimizēšanas un izmaksu samazināšanas iniciatīvām, kā arī flotes atjaunošanai un tīkla pārkonfigurēšanai, airBaltic 2012. gada negatīvā EBIT bija LVL 30 miljoni (EUR 42,47 miljoni) pretstatā negatīvai EBIT LVL 38 miljonu (EUR 53,8 miljonu) apmērā, kas bija paredzēta budžetā. 2013. gadā negatīvā EBIT samazinājās līdz LVL 7,7 miljoniem (EUR 10,9 miljoniem), kas arī bija labāks rezultāts salīdzinājumā ar mērķi. Paredzēts, ka uzņēmums sasniegs peļņas slieksni 2014. gadā un pēc tam būs rentabls, EBIT sasniedzot LVL [1–3] miljonus (EUR [1,4–4,2] miljonus) 2014. gadā un LVL [9–12] miljonus (EUR [12,8–17] miljonus) 2016. gadā. Paredzēts, ka pašu kapitāla atdeve (ROE) 2014. gadā sasniegs [3–6] % un 2016. gadā – [18–21] %. |
| --- | --- |

(184)

Lielākā daļa no iepriekšējos apsvērumos aprakstītajiem pārstrukturēšanas pasākumiem jau ir īstenota. Pateicoties ieņēmumu optimizēšanas un izmaksu samazināšanas iniciatīvām, kā arī flotes atjaunošanai un tīkla pārkonfigurēšanai, airBaltic 2012. gada negatīvā EBIT bija LVL 30 miljoni (EUR 42,47 miljoni) pretstatā negatīvai EBIT LVL 38 miljonu (EUR 53,8 miljonu) apmērā, kas bija paredzēta budžetā. 2013. gadā negatīvā EBIT samazinājās līdz LVL 7,7 miljoniem (EUR 10,9 miljoniem), kas arī bija labāks rezultāts salīdzinājumā ar mērķi. Paredzēts, ka uzņēmums sasniegs peļņas slieksni 2014. gadā un pēc tam būs rentabls, EBIT sasniedzot LVL [1–3] miljonus (EUR [1,4–4,2] miljonus) 2014. gadā un LVL [9–12] miljonus (EUR [12,8–17] miljonus) 2016. gadā. Paredzēts, ka pašu kapitāla atdeve (ROE) 2014. gadā sasniegs [3–6] % un 2016. gadā – [18–21] %.

| (185) | Pārstrukturēšanas plānā ir iekļautas pārskatītās finanšu prognozes, pamatojoties uz reālistisko, pesimistisko un optimistisko scenāriju, kas balstās uz ticamiem pieņēmumiem. Piemēram, saskaņā ar reālistisko scenāriju tiek pieņemts, ka tirgus izaugsme būs [6–8] %, tomēr airBaltic izaugsme tiek pieņemta tikai [1–3] % apmērā 2014. gadā un [2–4] % – 2015. un 2016. gadā, inflācijai esot [1–3] % gadā un degvielas cenām palielinoties no USD [950–1 000] par tonnu 2014. gadā līdz USD [1 000–1 050] par tonnu 2016. gadā. Noslodzes koeficients ir robežās no [69–71] % 2014. gadā līdz [71–75] % 2016. gadā. Saskaņā ar šo scenāriju iniciatīvu īstenošana dos airBaltic iespēju sasniegt peļņas slieksni 2014. gadā (EBIT LVL [1–3] miljoni (EUR [1,4–4,2] miljoni)), un turpmākajos gados uzņēmums turpinātu darboties ar peļņu: EBIT būtu LVL [6–9] miljoni (EUR [8,5–12,8] miljoni) 2015. gadā un LVL [9–12] miljoni (EUR [12,8–17] miljoni) 2016. gadā. |
| --- | --- |

(185)

Pārstrukturēšanas plānā ir iekļautas pārskatītās finanšu prognozes, pamatojoties uz reālistisko, pesimistisko un optimistisko scenāriju, kas balstās uz ticamiem pieņēmumiem. Piemēram, saskaņā ar reālistisko scenāriju tiek pieņemts, ka tirgus izaugsme būs [6–8] %, tomēr airBaltic izaugsme tiek pieņemta tikai [1–3] % apmērā 2014. gadā un [2–4] % – 2015. un 2016. gadā, inflācijai esot [1–3] % gadā un degvielas cenām palielinoties no USD [950–1 000] par tonnu 2014. gadā līdz USD [1 000–1 050] par tonnu 2016. gadā. Noslodzes koeficients ir robežās no [69–71] % 2014. gadā līdz [71–75] % 2016. gadā. Saskaņā ar šo scenāriju iniciatīvu īstenošana dos airBaltic iespēju sasniegt peļņas slieksni 2014. gadā (EBIT LVL [1–3] miljoni (EUR [1,4–4,2] miljoni)), un turpmākajos gados uzņēmums turpinātu darboties ar peļņu: EBIT būtu LVL [6–9] miljoni (EUR [8,5–12,8] miljoni) 2015. gadā un LVL [9–12] miljoni (EUR [12,8–17] miljoni) 2016. gadā.

| (186) | Saskaņā ar visiem scenārijiem airBaltic EBIT 2016. gadā būs pozitīva, robežās no LVL [10–15] miljoniem (EUR [14,2–21,3] miljona) optimistiskajā scenārijā līdz LVL [5–10] miljoniem (EUR [7,1–14,2] miljoniem) pesimistiskajā scenārijā. Scenārijiem veikta arī jutīguma analīze, lai novērtētu riskus un to iespējamo ietekmi laikā līdz 2016. gadam, īpaši ņemot vērā valūtas riskus (USD vērtības palielināšanās/samazināšanās pret LVL un EUR) un noslodzes koeficientu, degvielas tirgus cenas un pasažieru ienesīguma un skaita izmaiņas. |
| --- | --- |

(186)

Saskaņā ar visiem scenārijiem airBaltic EBIT 2016. gadā būs pozitīva, robežās no LVL [10–15] miljoniem (EUR [14,2–21,3] miljona) optimistiskajā scenārijā līdz LVL [5–10] miljoniem (EUR [7,1–14,2] miljoniem) pesimistiskajā scenārijā. Scenārijiem veikta arī jutīguma analīze, lai novērtētu riskus un to iespējamo ietekmi laikā līdz 2016. gadam, īpaši ņemot vērā valūtas riskus (USD vērtības palielināšanās/samazināšanās pret LVL un EUR) un noslodzes koeficientu, degvielas tirgus cenas un pasažieru ienesīguma un skaita izmaiņas.

| (187) | Komisija ir izvērtējusi pārstrukturēšanas plānu un uzskata, ka tam vajadzētu dot airBaltic iespēju vēlākais līdz 2016. gadam atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas plāns ietver detalizētu novērtējumu par apstākļiem, kuru dēļ airBaltic radās grūtības, un šīm grūtībām ir rasti atbilstīgi risinājumi, kas izpaužas kā tādi pārstrukturēšanas pasākumi kā iniciatīvas ieņēmumu un izdevumu jomā un tīkla pārkonfigurēšanas un flotes atjaunošanas iniciatīvas. |
| --- | --- |

(187)

Komisija ir izvērtējusi pārstrukturēšanas plānu un uzskata, ka tam vajadzētu dot airBaltic iespēju vēlākais līdz 2016. gadam atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas plāns ietver detalizētu novērtējumu par apstākļiem, kuru dēļ airBaltic radās grūtības, un šīm grūtībām ir rasti atbilstīgi risinājumi, kas izpaužas kā tādi pārstrukturēšanas pasākumi kā iniciatīvas ieņēmumu un izdevumu jomā un tīkla pārkonfigurēšanas un flotes atjaunošanas iniciatīvas.

| (188) | Komisija turklāt uzskata, ka Latvijas iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā ir pienācīgi skaitliski noteikta attiecīgo pārstrukturēšanas pasākumu ietekme, pieņēmumi ir atbilstīgi un piemēroti pasažieru gaisa transporta nozares kontekstam, un visā pārstrukturēšanas periodā visos scenārijos ir pienācīgi paredzēta dzīvotspējas atjaunošana. Jutīguma analīze ir atbilstīga un rāda, ka vērtēto faktoru ietekme uz EBIT būtu ierobežota. |
| --- | --- |

(188)

Komisija turklāt uzskata, ka Latvijas iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā ir pienācīgi skaitliski noteikta attiecīgo pārstrukturēšanas pasākumu ietekme, pieņēmumi ir atbilstīgi un piemēroti pasažieru gaisa transporta nozares kontekstam, un visā pārstrukturēšanas periodā visos scenārijos ir pienācīgi paredzēta dzīvotspējas atjaunošana. Jutīguma analīze ir atbilstīga un rāda, ka vērtēto faktoru ietekme uz EBIT būtu ierobežota.

| (189) | Tāpēc, ņemot vērā nopietnos pārstrukturēšanas pasākumus, kas jau ir veikti, un līdz šim panākto, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns dos airBaltic iespēju pieņemamā laikā atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(189)

Tāpēc, ņemot vērā nopietnos pārstrukturēšanas pasākumus, kas jau ir veikti, un līdz šim panākto, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns dos airBaltic iespēju pieņemamā laikā atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (190) | Turklāt Latvijas sniegtie pierādījumi liecina, ka pašreizējā gaitā airBaltic sasniegs lielāko daļu pārstrukturēšanas plānā noteikto mērķu, un tas ir vēl viens plāna ticamības rādītājs. |
| --- | --- |

(190)

Turklāt Latvijas sniegtie pierādījumi liecina, ka pašreizējā gaitā airBaltic sasniegs lielāko daļu pārstrukturēšanas plānā noteikto mērķu, un tas ir vēl viens plāna ticamības rādītājs.

7.4.4.   Nepamatotu konkurences izkropļojumu novēršana (kompensējošie pasākumi)

| (191) | Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. punktu ir jāveic kompensējošie pasākumi, lai nodrošinātu, ka negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem tiek samazināta līdz pieņemamam līmenim. Šie pasākumi var ietvert aktīvu atsavināšanu, jaudu vai tirgus daļas samazināšanu vai piekļuves šķēršļu samazināšanu attiecīgajos tirgos (39. punkts). |
| --- | --- |

(191)

Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. punktu ir jāveic kompensējošie pasākumi, lai nodrošinātu, ka negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem tiek samazināta līdz pieņemamam līmenim. Šie pasākumi var ietvert aktīvu atsavināšanu, jaudu vai tirgus daļas samazināšanu vai piekļuves šķēršļu samazināšanu attiecīgajos tirgos (39. punkts).

| (192) | Šajā sakarā zaudējumus nesošo darbību pārtraukšana, kas jebkurā gadījumā būtu vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kompensējošo pasākumu novērtēšanas nolūkos netiek uzskatīta par jaudas vai tirgus daļas samazinājumu (40. punkts). |
| --- | --- |

(192)

Šajā sakarā zaudējumus nesošo darbību pārtraukšana, kas jebkurā gadījumā būtu vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kompensējošo pasākumu novērtēšanas nolūkos netiek uzskatīta par jaudas vai tirgus daļas samazinājumu (40. punkts).

| (193) | Latvijas ierosinātie kompensējošie pasākumi airBaltic gadījumā ir rentablu maršrutu slēgšana, tādējādi samazinot jaudu, un atteikšanās no laika nišu pāriem koordinētās lidostās. |
| --- | --- |

(193)

Latvijas ierosinātie kompensējošie pasākumi airBaltic gadījumā ir rentablu maršrutu slēgšana, tādējādi samazinot jaudu, un atteikšanās no laika nišu pāriem koordinētās lidostās.

| (194) | Papildus nerentablo maršrutu slēgšanai, kas nepieciešama dzīvotspējas atjaunošanai, pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts atteikties no 14 maršrutiem, kuri ir rentabli (41) C1 bruto seguma (contribution margin) izteiksmē. Komisijas prakse ir uzskatīt maršrutu par rentablu, ja gadā pirms atteikšanās no konkrētā maršruta tam ir bijis pozitīvs C1 bruto segums (42). C1 bruto segumā ir ņemtas vērā uz katru atsevišķu maršrutu attiecināmās reisa, pasažieru un izplatīšanas izmaksas (t. i., mainīgās izmaksas). C1 bruto segums ir piemērotākais rādītājs, jo tajā ir ņemtas vērā visas izmaksas, kas ir tieši saistītas ar attiecīgo maršrutu. Maršruti, kam ir pozitīvs C1 bruto segums, ļauj ne tikai segt mainīgās izmaksas, bet arī palīdz segt uzņēmuma pastāvīgās izmaksas. |
| --- | --- |

(194)

Papildus nerentablo maršrutu slēgšanai, kas nepieciešama dzīvotspējas atjaunošanai, pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts atteikties no 14 maršrutiem, kuri ir rentabli (41) C1 bruto seguma (contribution margin) izteiksmē. Komisijas prakse ir uzskatīt maršrutu par rentablu, ja gadā pirms atteikšanās no konkrētā maršruta tam ir bijis pozitīvs C1 bruto segums (42). C1 bruto segumā ir ņemtas vērā uz katru atsevišķu maršrutu attiecināmās reisa, pasažieru un izplatīšanas izmaksas (t. i., mainīgās izmaksas). C1 bruto segums ir piemērotākais rādītājs, jo tajā ir ņemtas vērā visas izmaksas, kas ir tieši saistītas ar attiecīgo maršrutu. Maršruti, kam ir pozitīvs C1 bruto segums, ļauj ne tikai segt mainīgās izmaksas, bet arī palīdz segt uzņēmuma pastāvīgās izmaksas.

| (195) | Attiecībā uz jaudu pārstrukturēšanas plānā attiecīgi norādīts, ka 2011. gada aprīlī uzņēmuma kopējā jauda bija [5–5,5] miljardi ASK, savukārt pārstrukturēšanas perioda beigās 2016. gada aprīlī paredzēts, ka airBaltic jauda būs [4–4,5] miljardi ASK, t. i., jauda tiks samazināta par [17–20] %. Saistībā ar šo Komisija atzīmē, ka galvenokārt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanas kontekstā flote tiks samazināta no 34 gaisa kuģiem 2011. gada aprīlī līdz 25 gaisa kuģiem 2014. gada beigās un šādā apjomā paliks līdz pārstrukturēšanas perioda beigām 2016. gada aprīlī (skatīt 181. apsvērumu). Ja ņem vērā tikai rentablos maršrutus, jaudas samazinājums ir [7–10] %. |
| --- | --- |

(195)

Attiecībā uz jaudu pārstrukturēšanas plānā attiecīgi norādīts, ka 2011. gada aprīlī uzņēmuma kopējā jauda bija [5–5,5] miljardi ASK, savukārt pārstrukturēšanas perioda beigās 2016. gada aprīlī paredzēts, ka airBaltic jauda būs [4–4,5] miljardi ASK, t. i., jauda tiks samazināta par [17–20] %. Saistībā ar šo Komisija atzīmē, ka galvenokārt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanas kontekstā flote tiks samazināta no 34 gaisa kuģiem 2011. gada aprīlī līdz 25 gaisa kuģiem 2014. gada beigās un šādā apjomā paliks līdz pārstrukturēšanas perioda beigām 2016. gada aprīlī (skatīt 181. apsvērumu). Ja ņem vērā tikai rentablos maršrutus, jaudas samazinājums ir [7–10] %.

| (196) | Turklāt Komisija atzīmē, ka airBaltic ir slēdzis vairākus maršrutus no pilnībā koordinētām lidostām (43): [..]. Līdz ar to 2011. un 2012. gadā tika atbrīvoti [..] laika nišu pāri pilnībā koordinētās lidostās, tādējādi konkurējošām aviokompānijām paveras jaunas uzņēmējdarbības iespējas apkalpot maršrutus no un uz šīm lidostām un tur palielināt savu pārstāvētību. |
| --- | --- |

(196)

Turklāt Komisija atzīmē, ka airBaltic ir slēdzis vairākus maršrutus no pilnībā koordinētām lidostām (43): [..]. Līdz ar to 2011. un 2012. gadā tika atbrīvoti [..] laika nišu pāri pilnībā koordinētās lidostās, tādējādi konkurējošām aviokompānijām paveras jaunas uzņēmējdarbības iespējas apkalpot maršrutus no un uz šīm lidostām un tur palielināt savu pārstāvētību.

| (197) | Novērtējot kompensējošo pasākumu piemērotību, Komisija ņem vērā tirgus struktūru un konkurences apstākļus, lai pārliecinātos, ka šie pasākumi neizraisa tirgus struktūras pasliktināšanos (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 39. punkts). Kompensējošajiem pasākumiem jābūt samērīgiem ar atbalsta kropļojošo ietekmi un jo īpaši uzņēmuma lielumu un relatīvo ietekmi attiecīgajā tirgū vai tirgos. Samazinājuma apjoms jānosaka katrā gadījumā atsevišķi (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punkts). |
| --- | --- |

(197)

Novērtējot kompensējošo pasākumu piemērotību, Komisija ņem vērā tirgus struktūru un konkurences apstākļus, lai pārliecinātos, ka šie pasākumi neizraisa tirgus struktūras pasliktināšanos (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 39. punkts). Kompensējošajiem pasākumiem jābūt samērīgiem ar atbalsta kropļojošo ietekmi un jo īpaši uzņēmuma lielumu un relatīvo ietekmi attiecīgajā tirgū vai tirgos. Samazinājuma apjoms jānosaka katrā gadījumā atsevišķi (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punkts).

| (198) | Komisija atzīmē, ka airBaltic ir ļoti neliels dalībnieks Eiropas aviācijas tirgū, jo tā daļa Eiropas aviokompāniju nozares nodrošinātajos pakalpojumos ir 0,5 %. |
| --- | --- |

(198)

Komisija atzīmē, ka airBaltic ir ļoti neliels dalībnieks Eiropas aviācijas tirgū, jo tā daļa Eiropas aviokompāniju nozares nodrošinātajos pakalpojumos ir 0,5 %.

| (199) | Komisija attiecīgi konstatē, ka airBaltic jaudas samazinājums par [7–10] % nav maznozīmīgs, ņemot vērā, ka uzņēmums ir relatīvi neliels salīdzinājumā ar Eiropas aviokompāniju nozares jaudu un nodrošināto pakalpojumu apjomu pasažieru izteiksmē. Tādam salīdzinoši mazam pārvadātājam kā airBaltic lielāka flotes un jaudas samazināšana varētu apdraudēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, reizē neradot nekādas nozīmīgas tirgus iespējas konkurentiem. Turklāt, kaut arī airBaltic ir lielākais aviopārvadātājs Latvijā, tā tirgus daļa Rīgā samazināsies no [65–70] % 2011. gadā līdz [55–60] % 2016. gadā. |
| --- | --- |

(199)

Komisija attiecīgi konstatē, ka airBaltic jaudas samazinājums par [7–10] % nav maznozīmīgs, ņemot vērā, ka uzņēmums ir relatīvi neliels salīdzinājumā ar Eiropas aviokompāniju nozares jaudu un nodrošināto pakalpojumu apjomu pasažieru izteiksmē. Tādam salīdzinoši mazam pārvadātājam kā airBaltic lielāka flotes un jaudas samazināšana varētu apdraudēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, reizē neradot nekādas nozīmīgas tirgus iespējas konkurentiem. Turklāt, kaut arī airBaltic ir lielākais aviopārvadātājs Latvijā, tā tirgus daļa Rīgā samazināsies no [65–70] % 2011. gadā līdz [55–60] % 2016. gadā.

| (200) | Papildus tam Komisija atzīmē, ka Latvija saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir atbalstāms apgabals reģionālā ieguldījumu atbalsta mērķiem (44). Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 56. punktu “[..] atbalstāmajos reģionos tomēr atbalsta piešķiršanas atļaujas nosacījumi var būt mazāk stingri attiecībā uz kompensējošo pasākumu īstenošanu un saņēmēja ieguldījuma apjomu. Ja to pamato reģionālās attīstības vajadzības, tajos gadījumos, kur jaudas vai tirgus daļas samazinājums šķiet vispiemērotākais pasākums, lai novērstu pārmērīgu konkurences kropļošanu, vajadzīgais samazinājums atbalstāmajos reģionos ir mazāks nekā citos reģionos”. |
| --- | --- |

(200)

Papildus tam Komisija atzīmē, ka Latvija saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir atbalstāms apgabals reģionālā ieguldījumu atbalsta mērķiem (44). Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 56. punktu “[..] atbalstāmajos reģionos tomēr atbalsta piešķiršanas atļaujas nosacījumi var būt mazāk stingri attiecībā uz kompensējošo pasākumu īstenošanu un saņēmēja ieguldījuma apjomu. Ja to pamato reģionālās attīstības vajadzības, tajos gadījumos, kur jaudas vai tirgus daļas samazinājums šķiet vispiemērotākais pasākums, lai novērstu pārmērīgu konkurences kropļošanu, vajadzīgais samazinājums atbalstāmajos reģionos ir mazāks nekā citos reģionos”.

| (201) | Novērtējot ierosināto kompensējošo pasākumu piemērotību, Komisija ir ņēmusi vērā šīs konkrētās lietas specifiku un paturējusi prātā Latvijas nomaļo ģeogrāfisko stāvokli un tās sasniedzamību no pārējām Eiropas Savienības dalībvalstīm. Saistībā ar šo Komisija atzīmē, ka Latvijas dzelzceļa sistēmā pārsvarā ir izmantots Krievijas sliežu ceļa platums, kas ir lielāks nekā standarta platums, ko izmanto vairumā ES, tādējādi rodas savienojamības problēmas ar ES kaimiņvalstīm. Arī attiecībā uz jūras transportu šķiet, ka tas ir tikai ierobežotā mērā savstarpēji aizstājams ar gaisa transportu, īpaši pasažieru pārvadājumiem. Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka tuvākās starptautiskās lidostas, kuras sasniedzamas ar sauszemes transportu, ir Viļņa un Tallina, kas ir aptuveni 300 km attālumā no Rīgas, tādējādi tās nav uzskatāmas par ērtiem alternatīviem savienojumu mezgliem, jo īpaši no darījumu pasažieru viedokļa. |
| --- | --- |

(201)

Novērtējot ierosināto kompensējošo pasākumu piemērotību, Komisija ir ņēmusi vērā šīs konkrētās lietas specifiku un paturējusi prātā Latvijas nomaļo ģeogrāfisko stāvokli un tās sasniedzamību no pārējām Eiropas Savienības dalībvalstīm. Saistībā ar šo Komisija atzīmē, ka Latvijas dzelzceļa sistēmā pārsvarā ir izmantots Krievijas sliežu ceļa platums, kas ir lielāks nekā standarta platums, ko izmanto vairumā ES, tādējādi rodas savienojamības problēmas ar ES kaimiņvalstīm. Arī attiecībā uz jūras transportu šķiet, ka tas ir tikai ierobežotā mērā savstarpēji aizstājams ar gaisa transportu, īpaši pasažieru pārvadājumiem. Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka tuvākās starptautiskās lidostas, kuras sasniedzamas ar sauszemes transportu, ir Viļņa un Tallina, kas ir aptuveni 300 km attālumā no Rīgas, tādējādi tās nav uzskatāmas par ērtiem alternatīviem savienojumu mezgliem, jo īpaši no darījumu pasažieru viedokļa.

| (202) | Tāpēc Komisija uzskata, ka airBaltic noteiktie kompensējošie pasākumi, t. i., jaudas samazinājums par [7–10] % un atteikšanās no laika nišu pāriem koordinētās lidostās, šīs konkrētās lietas apstākļos ir pieņemami. Līdz ar to Latvijas ierosinātie kompensējošie pasākumi no Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu viedokļa ir pietiekami, lai nodrošinātu, ka negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, kas rodas, piešķirot airBaltic pārstrukturēšanas atbalstu, tiek samazināta līdz pieņemamam līmenim. |
| --- | --- |

(202)

Tāpēc Komisija uzskata, ka airBaltic noteiktie kompensējošie pasākumi, t. i., jaudas samazinājums par [7–10] % un atteikšanās no laika nišu pāriem koordinētās lidostās, šīs konkrētās lietas apstākļos ir pieņemami. Līdz ar to Latvijas ierosinātie kompensējošie pasākumi no Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu viedokļa ir pietiekami, lai nodrošinātu, ka negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, kas rodas, piešķirot airBaltic pārstrukturēšanas atbalstu, tiek samazināta līdz pieņemamam līmenim.

7.4.5.   Atbalsta ierobežošana līdz minimumam (pašu ieguldījums)

| (203) | Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punktu, lai atbalsta apmēru ierobežotu līdz stingram minimumam, atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās no saviem pašu resursiem. Tas var ietvert tādu aktīvu pārdošanu, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai ārēju finansējumu atbilstoši tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(203)

Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punktu, lai atbalsta apmēru ierobežotu līdz stingram minimumam, atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās no saviem pašu resursiem. Tas var ietvert tādu aktīvu pārdošanu, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai ārēju finansējumu atbilstoši tirgus nosacījumiem.

| (204) | Pašu ieguldījumam jābūt reālam, t. i., faktiskam, neņemot vērā nākotnē sagaidāmus ienākumus, piemēram, naudas plūsmas (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkts). Attiecīgi pašu ieguldījumā nedrīkst būt iekļauts cits valsts atbalsts. Komisija parasti uzskata, ka lielu uzņēmumu gadījumā pienācīgs ir ieguldījums vismaz 50 % apmērā no pārstrukturēšanas izmaksām. Tomēr ārkārtas apstākļos un īpašu grūtību gadījumos Komisija var piekrist mazākam ieguldījumam (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 44. punkts). |
| --- | --- |

(204)

Pašu ieguldījumam jābūt reālam, t. i., faktiskam, neņemot vērā nākotnē sagaidāmus ienākumus, piemēram, naudas plūsmas (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkts). Attiecīgi pašu ieguldījumā nedrīkst būt iekļauts cits valsts atbalsts. Komisija parasti uzskata, ka lielu uzņēmumu gadījumā pienācīgs ir ieguldījums vismaz 50 % apmērā no pārstrukturēšanas izmaksām. Tomēr ārkārtas apstākļos un īpašu grūtību gadījumos Komisija var piekrist mazākam ieguldījumam (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 44. punkts).

| (205) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu lēstās pārstrukturēšanas izmaksas ir LVL [150–170] miljoni (EUR [214–242] miljoni), ņemot vērā līdzekļus, kas nepieciešami, lai atmaksātu trešo personu aizdevumus (LVL [5–15] miljoni (EUR [7,1–21,3] miljoni)), kompensētu zaudējumus, ko rada noteiktu gaisa kuģu ekspluatācijas pārtraukšana un to atsavināšana (LVL [15–25] miljoni (EUR [21,3–35,5] miljoni)), veidotu uzkrājumus nedrošiem parādiem, kurus uzņēmumam varētu neizdoties piedzīt (LVL [5–10] miljoni (EUR [7,1–15,3] miljoni)), veiktu maksājumus saistībā ar štatu samazināšanu (LVL [1–4] miljoni (EUR [1,4–5,6] miljoni)), iegādātos jaunus gaisa kuģus, konkrēti, [..] Bombardier Q400NG un [..] Boeing 737-500 (kopsummā par LVL [50–60] miljoniem (EUR [71,1–85,3] miljoniem)), atpirktu preču zīmes no BAS (LVL [5–15] miljoni (EUR [7,1–21,3] miljoni)), nokārtotu neparedzētas ārpusbilances saistības, kas radušās saistībā ar [..] prasījumu (LVL [5–15] miljoni (EUR [7,1–21,3] miljoni)), un veidotu rezervi paredzamajiem zaudējumiem līdz rentabilitātes atgūšanai (LVL [45–55] miljoni (EUR [64–78,2] miljoni)). |
| --- | --- |

(205)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu lēstās pārstrukturēšanas izmaksas ir LVL [150–170] miljoni (EUR [214–242] miljoni), ņemot vērā līdzekļus, kas nepieciešami, lai atmaksātu trešo personu aizdevumus (LVL [5–15] miljoni (EUR [7,1–21,3] miljoni)), kompensētu zaudējumus, ko rada noteiktu gaisa kuģu ekspluatācijas pārtraukšana un to atsavināšana (LVL [15–25] miljoni (EUR [21,3–35,5] miljoni)), veidotu uzkrājumus nedrošiem parādiem, kurus uzņēmumam varētu neizdoties piedzīt (LVL [5–10] miljoni (EUR [7,1–15,3] miljoni)), veiktu maksājumus saistībā ar štatu samazināšanu (LVL [1–4] miljoni (EUR [1,4–5,6] miljoni)), iegādātos jaunus gaisa kuģus, konkrēti, [..] Bombardier Q400NG un [..] Boeing 737-500 (kopsummā par LVL [50–60] miljoniem (EUR [71,1–85,3] miljoniem)), atpirktu preču zīmes no BAS (LVL [5–15] miljoni (EUR [7,1–21,3] miljoni)), nokārtotu neparedzētas ārpusbilances saistības, kas radušās saistībā ar [..] prasījumu (LVL [5–15] miljoni (EUR [7,1–21,3] miljoni)), un veidotu rezervi paredzamajiem zaudējumiem līdz rentabilitātes atgūšanai (LVL [45–55] miljoni (EUR [64–78,2] miljoni)).

| (206) | Ņemot vērā to, ka kopējās pārstrukturēšanas izmaksas ir LVL [150–170] miljoni (EUR [214–242] miljoni), ierosinātais airBaltic pašu ieguldījums atbilstoši pārstrukturēšanas plānam ir LVL [100–110] miljoni (EUR [141–155] miljoni) jeb [60–70] % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām. Pašu ieguldījumu veido:






  i) | privāta finansējuma iepludināšana LVL [20–30] miljonu (EUR [28,4–42,6] miljonu) apmērā, ko BAS un privātie ieguldītāji THC un [..] veica laikā no 2011. gada aprīļa līdz septembrim. Šī summa ietver: LVL [..] miljonus (EUR [..] miljonus) atbilstoši [..] 2011. gada marta un maija likviditātes nodrošinājumam rezerves daļu iegādei no airBaltic; LVL [..] miljonus (EUR [..] miljonus) un LVL [..] miljonus (EUR [..] miljonus) kā attiecīgi [..] un [..] avansa maksājumus airBaltic pašu kapitālā; LVL [6–8] miljonus (EUR [8,5–12,3] miljonus) no Transatlantic Holdings, kas izriet no akciju iegādes līguma; |
| --- | --- | --- |

(206)

Ņemot vērā to, ka kopējās pārstrukturēšanas izmaksas ir LVL [150–170] miljoni (EUR [214–242] miljoni), ierosinātais airBaltic pašu ieguldījums atbilstoši pārstrukturēšanas plānam ir LVL [100–110] miljoni (EUR [141–155] miljoni) jeb [60–70] % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām. Pašu ieguldījumu veido:

i)

privāta finansējuma iepludināšana LVL [20–30] miljonu (EUR [28,4–42,6] miljonu) apmērā, ko BAS un privātie ieguldītāji THC un [..] veica laikā no 2011. gada aprīļa līdz septembrim. Šī summa ietver: LVL [..] miljonus (EUR [..] miljonus) atbilstoši [..] 2011. gada marta un maija likviditātes nodrošinājumam rezerves daļu iegādei no airBaltic; LVL [..] miljonus (EUR [..] miljonus) un LVL [..] miljonus (EUR [..] miljonus) kā attiecīgi [..] un [..] avansa maksājumus airBaltic pašu kapitālā; LVL [6–8] miljonus (EUR [8,5–12,3] miljonus) no Transatlantic Holdings, kas izriet no akciju iegādes līguma;

| ii) | privātus aizdevumus LVL [20–30] miljonu (EUR [28,4–42,6] miljonu) apmērā, ko BAS piešķīra pēc Vienošanās noslēgšanas, proti, BAS aizdevums (LVL 14 miljoni (EUR 19,82 miljoni)) un pārdevēja aizdevums LVL [5–15] miljonu (EUR [7,1–21,3] miljonu) apmērā preču zīmju atpirkšanai; |
| --- | --- |

ii)

privātus aizdevumus LVL [20–30] miljonu (EUR [28,4–42,6] miljonu) apmērā, ko BAS piešķīra pēc Vienošanās noslēgšanas, proti, BAS aizdevums (LVL 14 miljoni (EUR 19,82 miljoni)) un pārdevēja aizdevums LVL [5–15] miljonu (EUR [7,1–21,3] miljonu) apmērā preču zīmju atpirkšanai;

| iii) | jauno gaisa kuģu līzinga līgumus LVL [45–55] miljonu (EUR [64–78] miljonu) vērtībā; |
| --- | --- |

iii)

jauno gaisa kuģu līzinga līgumus LVL [45–55] miljonu (EUR [64–78] miljonu) vērtībā;

| iv) | LVL [..] miljonus (EUR [..] miljonus) no parāda daļējas norakstīšanas saistībā ar airBaltic parāda pārstrukturēšanu, par ko vienošanās ar Latvijas Krājbanku un Snoras tika panākta 2014. gada martā. |
| --- | --- |

iv)

LVL [..] miljonus (EUR [..] miljonus) no parāda daļējas norakstīšanas saistībā ar airBaltic parāda pārstrukturēšanu, par ko vienošanās ar Latvijas Krājbanku un Snoras tika panākta 2014. gada martā.

| (207) | Attiecībā uz i) apakšpunktā minēto privātā finansējuma iepludināšanu Latvija ir pierādījusi, ka BAS 2011. gada jūnijā un jūlijā veica avansa maksājumus uzņēmuma pašu kapitālā LVL [7–9] miljonu (EUR [10–13] miljonu) apmērā. Komisija uzskata, ka šie maksājumi ir pašu ieguldījums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkta nozīmē, jo BAS ir privāts tirgus dalībnieks un Komisijai nav iemesla uzskatīt, kas tas nerīkojās atbilstoši tirgus principiem. Tāds pats secinājums izdarīts par LVL [6–8] miljoniem (EUR [8,5–12,3] miljoniem), ko Transatlantic Holdings 2011. gada septembrī nodrošināja apmaiņā pret [..] neapmaksātām airBaltic akcijām. |
| --- | --- |

(207)

Attiecībā uz i) apakšpunktā minēto privātā finansējuma iepludināšanu Latvija ir pierādījusi, ka BAS 2011. gada jūnijā un jūlijā veica avansa maksājumus uzņēmuma pašu kapitālā LVL [7–9] miljonu (EUR [10–13] miljonu) apmērā. Komisija uzskata, ka šie maksājumi ir pašu ieguldījums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkta nozīmē, jo BAS ir privāts tirgus dalībnieks un Komisijai nav iemesla uzskatīt, kas tas nerīkojās atbilstoši tirgus principiem. Tāds pats secinājums izdarīts par LVL [6–8] miljoniem (EUR [8,5–12,3] miljoniem), ko Transatlantic Holdings 2011. gada septembrī nodrošināja apmaiņā pret [..] neapmaksātām airBaltic akcijām.

| (208) | Attiecībā uz ii) apakšpunktu Komisija uzskata, ka BAS piešķirtais aizdevums LVL 14 miljonu (EUR 19,82 miljonu) apmērā, t. i., BAS aizdevums, ir ārējs finansējums saskaņā ar tirgus nosacījumiem, kuru var pieņemt kā pašu ieguldījumu no privāta ieguldītāja, kurš attiecīgajā laikā bija uzņēmuma akcionārs. |
| --- | --- |

(208)

Attiecībā uz ii) apakšpunktu Komisija uzskata, ka BAS piešķirtais aizdevums LVL 14 miljonu (EUR 19,82 miljonu) apmērā, t. i., BAS aizdevums, ir ārējs finansējums saskaņā ar tirgus nosacījumiem, kuru var pieņemt kā pašu ieguldījumu no privāta ieguldītāja, kurš attiecīgajā laikā bija uzņēmuma akcionārs.

| (209) | Attiecībā uz iii) apakšpunktā minētajiem līzinga līgumiem par jauniem gaisa kuģiem LVL [45–55] miljonu (EUR [64–78] miljonu) apmērā pārstrukturēšanas plānā ir norādīts, ka airBaltic flotes samazināšanas un optimizācijas programmas ietvaros 2013. gada martā noslēdza jaunus gaisa kuģu līzinga līgumus ar privātiem partneriem. Līgumi attiecas uz neto līzingu par [..] Bombardier Dash 8 Q400NG gaisa kuģiem uz 10 gadiem par kopējo summu aptuveni USD [..] miljoni (EUR [..] miljoni), t. i., ar ikmēneša maksājumu aptuveni USD [..] (EUR [..]) apmērā. |
| --- | --- |

(209)

Attiecībā uz iii) apakšpunktā minētajiem līzinga līgumiem par jauniem gaisa kuģiem LVL [45–55] miljonu (EUR [64–78] miljonu) apmērā pārstrukturēšanas plānā ir norādīts, ka airBaltic flotes samazināšanas un optimizācijas programmas ietvaros 2013. gada martā noslēdza jaunus gaisa kuģu līzinga līgumus ar privātiem partneriem. Līgumi attiecas uz neto līzingu par [..] Bombardier Dash 8 Q400NG gaisa kuģiem uz 10 gadiem par kopējo summu aptuveni USD [..] miljoni (EUR [..] miljoni), t. i., ar ikmēneša maksājumu aptuveni USD [..] (EUR [..]) apmērā.

| (210) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu līzinga līgums noslēgts ar [..] atbilstoši tirgus nosacījumiem. Paredzēts, ka ikmēneša maksājumi segs summu, kas atbilst iegādes cenai, no kuras atskaitīta attiecīgo gaisa kuģu atlikusī vērtība desmitā gada beigās (kam pieskaitīts noteikts uzcenojums [..] finansēšanas un pamatdarbības izmaksu segšanai, kā arī peļņas norma), tādējādi kopsumma ir vienāda ar jaunu gaisa kuģu iegādes cenu. |
| --- | --- |

(210)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu līzinga līgums noslēgts ar [..] atbilstoši tirgus nosacījumiem. Paredzēts, ka ikmēneša maksājumi segs summu, kas atbilst iegādes cenai, no kuras atskaitīta attiecīgo gaisa kuģu atlikusī vērtība desmitā gada beigās (kam pieskaitīts noteikts uzcenojums [..] finansēšanas un pamatdarbības izmaksu segšanai, kā arī peļņas norma), tādējādi kopsumma ir vienāda ar jaunu gaisa kuģu iegādes cenu.

| (211) | Komisija atzīmē, ka šāda veida līzinga līgumi aviokompāniju nozarē ir finansēšanas standartprakse un var tikt pielīdzināti aizdevumiem tādam uzņēmumam, kurā notiek pārstrukturēšana. Tas, ka ievērojamu aizdevuma daļu sedz nodrošinājums, neizslēdz iespēju aizdevumu uzskatīt par “pašu ieguldījumu”. Turklāt Latvija ir apstiprinājusi, ka uz attiecīgajiem līzinga līgumiem attiecas standarta nodrošinājums (t. i., iespēja pārņemt lidaparātu līzinga devēja valdījumā, ja saistības netiek pildītas, un drošības naudas iemaksa). Tādējādi līzinga devējs uzņemas noteiktu kreditora risku, jo airBaltic saistību nepildīšanas gadījumā tas ciestu ievērojamus zaudējumus, ko veido negūtie ienākumi no līzinga maksājumiem līdz brīdim, kamēr gaisa kuģi piešķir līzingā jaunam klientam, kā arī izmaksas par gaisa kuģa pielāgošanu jaunā operatora vajadzībām (45). |
| --- | --- |

(211)

Komisija atzīmē, ka šāda veida līzinga līgumi aviokompāniju nozarē ir finansēšanas standartprakse un var tikt pielīdzināti aizdevumiem tādam uzņēmumam, kurā notiek pārstrukturēšana. Tas, ka ievērojamu aizdevuma daļu sedz nodrošinājums, neizslēdz iespēju aizdevumu uzskatīt par “pašu ieguldījumu”. Turklāt Latvija ir apstiprinājusi, ka uz attiecīgajiem līzinga līgumiem attiecas standarta nodrošinājums (t. i., iespēja pārņemt lidaparātu līzinga devēja valdījumā, ja saistības netiek pildītas, un drošības naudas iemaksa). Tādējādi līzinga devējs uzņemas noteiktu kreditora risku, jo airBaltic saistību nepildīšanas gadījumā tas ciestu ievērojamus zaudējumus, ko veido negūtie ienākumi no līzinga maksājumiem līdz brīdim, kamēr gaisa kuģi piešķir līzingā jaunam klientam, kā arī izmaksas par gaisa kuģa pielāgošanu jaunā operatora vajadzībām (45).

| (212) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija norāda, ka līzinga līgumi liecina, ka airBaltic spēja saņemt ārēju finansējumu atbilstoši tirgus nosacījumiem. Tādējādi attiecīgos līzinga līgumus var uzskatīt par pierādījumu, ka tirgus tic airBaltic ilgtermiņa dzīvotspējai, jo līgumi ir nodrošināti vienīgi ar standartveida nodrošinājumu un attiecīgi finansists uzņemas noteikta līmeņa risku. Tas atbilst Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punktam, saskaņā ar kuru pašu ieguldījumam būtu jānāk no ārēja finansējuma atbilstoši tirgus nosacījumiem, un tas liecina, ka tirgus tic uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. Tāpēc Komisija uzskata, ka līzinga līgumi par summu LVL [45–55] miljoni (EUR [64–78] miljoni) ietilpst pašu ieguldījumā. Turklāt tas atbilst Komisijas līdzšinējai praksei, piemēram, Czech Airlines lietā (46). |
| --- | --- |

(212)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija norāda, ka līzinga līgumi liecina, ka airBaltic spēja saņemt ārēju finansējumu atbilstoši tirgus nosacījumiem. Tādējādi attiecīgos līzinga līgumus var uzskatīt par pierādījumu, ka tirgus tic airBaltic ilgtermiņa dzīvotspējai, jo līgumi ir nodrošināti vienīgi ar standartveida nodrošinājumu un attiecīgi finansists uzņemas noteikta līmeņa risku. Tas atbilst Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punktam, saskaņā ar kuru pašu ieguldījumam būtu jānāk no ārēja finansējuma atbilstoši tirgus nosacījumiem, un tas liecina, ka tirgus tic uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. Tāpēc Komisija uzskata, ka līzinga līgumi par summu LVL [45–55] miljoni (EUR [64–78] miljoni) ietilpst pašu ieguldījumā. Turklāt tas atbilst Komisijas līdzšinējai praksei, piemēram, Czech Airlines lietā (46).

| (213) | Tomēr Komisijai ir šaubas par dažiem pārstrukturēšanas plānā ierosinātajiem pašu ieguldījuma veidiem, kā skaidrots turpmāk. |
| --- | --- |

(213)

Tomēr Komisijai ir šaubas par dažiem pārstrukturēšanas plānā ierosinātajiem pašu ieguldījuma veidiem, kā skaidrots turpmāk.

| (214) | Attiecībā uz avansa maksājumu airBaltic pašu kapitālā LVL [..] miljonu (EUR [..] miljonu) apmērā, ko [..] veica 2011. gada jūlijā, no Latvijas iesniegtās informācijas izriet, ka tas ir tiešā veidā saistīts ar sesto pasākumu, kurš, kā secināts, ietver valsts atbalstu. Tāpēc [..] veikto avansa maksājumu airBaltic pašu kapitālā nevar uzskatīt par pašu ieguldījumu, jo tajā nedrīkst būt ietverts atbalsts. |
| --- | --- |

(214)

Attiecībā uz avansa maksājumu airBaltic pašu kapitālā LVL [..] miljonu (EUR [..] miljonu) apmērā, ko [..] veica 2011. gada jūlijā, no Latvijas iesniegtās informācijas izriet, ka tas ir tiešā veidā saistīts ar sesto pasākumu, kurš, kā secināts, ietver valsts atbalstu. Tāpēc [..] veikto avansa maksājumu airBaltic pašu kapitālā nevar uzskatīt par pašu ieguldījumu, jo tajā nedrīkst būt ietverts atbalsts.

| (215) | Attiecībā uz likviditātes nodrošinājumu LVL [..] miljonu (EUR [..] miljonu) apmērā, ko [..] laikā no 2011. aprīļa līdz jūnijam piešķīra rezerves daļu iegādei, Latvijas iestādes nav sniegušas tādus pierādījumus, kuri Komisijai dotu iespēju skaidri izprast šo pasākumu un tā nozīmi, kas ļautu spriest par ticību saņēmēja dzīvotspējas atjaunošanai. Tāpēc Komisija nevar ar pārliecību secināt, ka šis likviditātes nodrošinājums ir pieņemams kā pašu ieguldījums. |
| --- | --- |

(215)

Attiecībā uz likviditātes nodrošinājumu LVL [..] miljonu (EUR [..] miljonu) apmērā, ko [..] laikā no 2011. aprīļa līdz jūnijam piešķīra rezerves daļu iegādei, Latvijas iestādes nav sniegušas tādus pierādījumus, kuri Komisijai dotu iespēju skaidri izprast šo pasākumu un tā nozīmi, kas ļautu spriest par ticību saņēmēja dzīvotspējas atjaunošanai. Tāpēc Komisija nevar ar pārliecību secināt, ka šis likviditātes nodrošinājums ir pieņemams kā pašu ieguldījums.

| (216) | Attiecībā uz pārdevēja aizdevumu LVL [5–15] miljonu (EUR [7,1–21,3] miljonu) apmērā, ko BAS piešķīra airBaltic, lai tas varētu atpirkt savas preču zīmes, Latvija nav sniegusi nekādus pierādījumus tam, ka minētais aizdevums faktiski piešķirts. |
| --- | --- |

(216)

Attiecībā uz pārdevēja aizdevumu LVL [5–15] miljonu (EUR [7,1–21,3] miljonu) apmērā, ko BAS piešķīra airBaltic, lai tas varētu atpirkt savas preču zīmes, Latvija nav sniegusi nekādus pierādījumus tam, ka minētais aizdevums faktiski piešķirts.

| (217) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija par pieņemamu pašu ieguldījumu neuzskata avansa maksājumu airBaltic pašu kapitālā LVL [..] miljonu (EUR [..] miljonu) apmērā, ko [..] veica 2011. gada jūlijā, likviditātes nodrošinājumu LVL [..] miljonu (EUR [..] miljonu) apmērā, ko [..] laikā no 2011. aprīļa līdz jūnijam piešķīra rezerves daļu iegādei, pārdevēja aizdevumu [5–15] miljonu (EUR [7,1–21,3] miljonu) apmērā, ko BAS piešķīra airBaltic, lai tas varētu atpirkt savas preču zīmes, un parāda daļēju norakstīšanu LVL[..] miljonu (EUR [..] miljonu) apmērā. Turklāt Komisijai, ņemot vērā šajā sakarā iesniegto nepārliecinošo informāciju (neskaidrs attiecīgo parādu raksturs, tostarp vairāki prasījumi un airBaltic preču zīmes), ir šaubas par to, vai par pašu ieguldījumu var uzskatīt parāda daļēju norakstīšanu LVL [..] miljonu (EUR [..] miljonu) apmērā, ko veica divas konkrētās bankas. |
| --- | --- |

(217)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija par pieņemamu pašu ieguldījumu neuzskata avansa maksājumu airBaltic pašu kapitālā LVL [..] miljonu (EUR [..] miljonu) apmērā, ko [..] veica 2011. gada jūlijā, likviditātes nodrošinājumu LVL [..] miljonu (EUR [..] miljonu) apmērā, ko [..] laikā no 2011. aprīļa līdz jūnijam piešķīra rezerves daļu iegādei, pārdevēja aizdevumu [5–15] miljonu (EUR [7,1–21,3] miljonu) apmērā, ko BAS piešķīra airBaltic, lai tas varētu atpirkt savas preču zīmes, un parāda daļēju norakstīšanu LVL[..] miljonu (EUR [..] miljonu) apmērā. Turklāt Komisijai, ņemot vērā šajā sakarā iesniegto nepārliecinošo informāciju (neskaidrs attiecīgo parādu raksturs, tostarp vairāki prasījumi un airBaltic preču zīmes), ir šaubas par to, vai par pašu ieguldījumu var uzskatīt parāda daļēju norakstīšanu LVL [..] miljonu (EUR [..] miljonu) apmērā, ko veica divas konkrētās bankas.

| (218) | Jebkurā gadījumā Komisija norāda, ka pārējie pasākumi, kas ierosināti kā pašu ieguldījums, atbilst Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punktam, un attiecīgi pašu ieguldījuma apjoms ir pieņemams. Šis pašu ieguldījums ir LVL [75–85] miljoni (EUR [107–120] miljoni), kas atbilst aptuveni [48–50] % no pārstrukturēšanas izmaksām. Lielam uzņēmumam, kāds ir airBaltic, pašu ieguldījuma apmēram principā būtu jābūt 50 %. Tomēr saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 56. punktu Komisija pašu ieguldījuma apmēra vērtējumā var būt mazāk stingra, ja runa ir par atbalstāmajiem reģioniem, un Latvija attiecīgo pasākumu veikšanas laikā bija šāds reģions (skatīt 200. apsvērumu). |
| --- | --- |

(218)

Jebkurā gadījumā Komisija norāda, ka pārējie pasākumi, kas ierosināti kā pašu ieguldījums, atbilst Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punktam, un attiecīgi pašu ieguldījuma apjoms ir pieņemams. Šis pašu ieguldījums ir LVL [75–85] miljoni (EUR [107–120] miljoni), kas atbilst aptuveni [48–50] % no pārstrukturēšanas izmaksām. Lielam uzņēmumam, kāds ir airBaltic, pašu ieguldījuma apmēram principā būtu jābūt 50 %. Tomēr saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 56. punktu Komisija pašu ieguldījuma apmēra vērtējumā var būt mazāk stingra, ja runa ir par atbalstāmajiem reģioniem, un Latvija attiecīgo pasākumu veikšanas laikā bija šāds reģions (skatīt 200. apsvērumu).

| (219) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkta prasības ir izpildītas. |
| --- | --- |

(219)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkta prasības ir izpildītas.

7.4.6.   Princips “vienreiz un pēdējoreiz”

| (220) | Visbeidzot, ir jābūt ievērotam Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 72. punktam, saskaņā ar kuru uzņēmums, kas ir saņēmis glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu iepriekšējo desmit gadu laikā, vairs nav tiesīgs saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu (princips “vienreiz un pēdējoreiz”). |
| --- | --- |

(220)

Visbeidzot, ir jābūt ievērotam Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 72. punktam, saskaņā ar kuru uzņēmums, kas ir saņēmis glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu iepriekšējo desmit gadu laikā, vairs nav tiesīgs saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu (princips “vienreiz un pēdējoreiz”).

| (221) | Tā kā pirmais, ceturtais un piektais pasākums neietver valsts atbalstu, tie nav jāņem vērā “vienreiz un pēdējoreiz” nosacījuma vērtēšanā. Turklāt Latvijas iestādes apliecināja, ka airBaltic iepriekšējo desmit gadu laikā nav saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. Tāpēc Komisija uzskata, ka princips “vienreiz un pēdējoreiz” ir ievērots. |
| --- | --- |

(221)

Tā kā pirmais, ceturtais un piektais pasākums neietver valsts atbalstu, tie nav jāņem vērā “vienreiz un pēdējoreiz” nosacījuma vērtēšanā. Turklāt Latvijas iestādes apliecināja, ka airBaltic iepriekšējo desmit gadu laikā nav saņēmis glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. Tāpēc Komisija uzskata, ka princips “vienreiz un pēdējoreiz” ir ievērots.

7.5.   SECINĀJUMS PAR OTRO, TREŠO UN SESTO PASĀKUMU

| (222) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija konstatē, ka Latvija otro, trešo un sesto pasākumu par labu airBaltic īstenoja nelikumīgi, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu. Tomēr Komisija uzskata, ka konkrētie pasākumi un pārstrukturēšanas plāns atbilst Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nosacījumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, |
| --- | --- |

(222)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija konstatē, ka Latvija otro, trešo un sesto pasākumu par labu airBaltic īstenoja nelikumīgi, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu. Tomēr Komisija uzskata, ka konkrētie pasākumi un pārstrukturēšanas plāns atbilst Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nosacījumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu,

| (223) | Komisija turklāt atzīmē, ka Latvija piekrita, ka šo lēmumu pieņem un paziņo angļu valodā, |
| --- | --- |

(223)

Komisija turklāt atzīmē, ka Latvija piekrita, ka šo lēmumu pieņem un paziņo angļu valodā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pirmais valsts aizdevums LVL 16 miljonu apmērā, kuru Latvijas Republika piešķīra airBaltic 2011. gadā, kā arī valsts veiktā nulles kupona obligāciju iegāde no airBaltic 2010. gada aprīlī un Latvijas Krājbankas 2011. gada novembrī veiktais maksājums airBaltic EUR 2,8 miljonu apmērā nav atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Otrais valsts aizdevums LVL 67 miljonu apmērā un airBaltic kapitāla palielināšana, ko Latvijas Republika īstenoja 2011. gadā, kā arī prasījuma tiesību EUR 5 miljonu apmērā nodošana airBaltic, ko Latvijas Republika īstenoja 2012. gadā, ir atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

Minētais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 69, 8.3.2013., 40. lpp.

1

(2)  Izmantots valūtas maiņas kurss EUR 1 = LVL 0,7063. Eiropas Centrālās bankas publicētais vidējais valūtas maiņas kurss 2011. gadam pieejams vietnē http://sdw.ecb.europa.eu/reports.do?node=100000233.

2

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Avots: starptautiskās lidostas “Rīga” 2011. gada gadagrāmata, kas ir pieejama vietnē http://www.riga-airport.com/en/main/about-company/gada-gramata.

4

(5)  Skatīt http://bnn-news.com/airbaltic-shareholders-structure-11608. Presē izskanējis, ka pastāv saikne starp Taurus un Krievijas uzņēmēju Vladimiru Antonovu.

5

Taurus

(6)  Vladimirs Antonovs ir Lietuvas bankas Snoras kādreizējais galvenais akcionārs un valdes priekšsēdētājs.

6

Snoras

(7)  Lietuvas Centrālā banka paskaidroja, ka tai bija jāpārņem Snoras, jo banka neatbilda regulatīvajām prasībām, nebija iesniegusi pieprasīto informāciju un tās aktīvu stāvoklis bija slikts. Skatīt http://en.rian.ru/business/20120523/173624459.html un http://www.bloomberg.com/news/2011-12-19/antonov-says-he-invested-50-million-euros-in-latvia-s-airbaltic.html.

7

Snoras

(8)  Skatīt http://www.lkb.lv/en/about_bank/news/archyve?item=2022&page=6.

8

(9)  Skatīt http://www.fktk.lv/en/publications/other_publications/2012-02-07_jsc_latvijas_krajbanka_c/.

9

(10)  Satiksmes ministrs paskaidroja, ka iegādes mērķis bija aizsargāt Latvijas Krājbankas noguldītājus. Acīmredzot BAS finanšu problēmas radīja draudus, ka valsts nevarēs veikt ieguldījumu airBaltic kapitālā, tādēļ valdība pieņēma lēmumu rīkoties savu interešu aizsardzības labad un pārņemt airBaltic kontroli. Skatīt http://www.bloomberg.com/news/2011-12-01/latvia-buys-out-minority-shareholder-in-airbaltic-ministry-says.html un http://www.sam.gov.lv/?cat=8& art_id=2598.

10

BAS

airBaltic

airBaltic

(11)  Skatīt http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=54423. Saskaņā ar paziņojumiem presē BAS varētu būt parādā Latvijas Krājbankai LVL 14 miljonus (skatīt, piemēram, http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=53861).

11

BAS

(12)  Latvija norādīja, ka līdz 2013. gada augustam BAS nav bijis pasludināts par bankrotējušu, kaut gan vairāki uzņēmuma kreditori to ir centušies panākt.

12

BAS

(13)  Turklāt šķiet, ka vismaz kopš 2010. gada Latvijas valsts un BAS kā galvenie airBaltic akcionāri joprojām atrodas konfliktsituācijā, jo saskaņā ar paziņojumiem presē starp Latvijas valsti un BAS uzsāktas vairākas tiesvedības procedūras (skatīt, piemēram, http://atwonline.com/airline-finance-data/news/airbaltic-files-bankruptcy-0921).

13

BAS

airBaltic

BAS

(14)  Skatīt http://centreforaviation.com/analysis/airbaltics-restructuring-plan-is-in-full-swing-but-competition-from-estonian-air-is-rising-74754.

14

(15)  Skatīt http://www.eurofound.europa.eu/emcc/erm/factsheets/18371/Air%20Baltic%20Corporation?Template=searchfactsheets&kSel=1 un http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=42089.

15

(16)  Skatīt https://www.airbaltic.com/en/bottom_menu/press-room/press_releases/2011/airbaltic-files-for-legal-protection-airbaltic-to-continue-operations.

16

(17)  Latvijas Satiksmes ministrija 2012. gada 27. augustā publicēja sludinājumu laikraksta Financial Times Eiropas un Lielbritānijas izdevumos, aicinot izteikt nesaistošu ieinteresētību piedalīties airBaltic emitēto akciju iegādē. Skatīt http://prudentia.lv/upload_file/27082012-ABC%20ad%20EN.pdf.

17

Financial Times

airBaltic

(18)  Komercnoslēpums.

18

(19)  Latvijas valsts acīmredzot īstenoja šīs tiesības 2012. gada 8. jūnijā (skatīt 23. apsvērumu).

19

(20)  Pretēji tam, kas minēts lēmuma sākt procedūru 80. apsvērumā, oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā Komisija konstatēja, ka saskaņā ar Vienošanos BAS nebija pienākuma paralēli otrajam valsts aizdevumam piešķirt konvertējamu aizdevumu ar pari passu noteikumiem.

20

BAS

pari passu

(21)  airBaltic2012. gada 10. jūlijā parakstīja nodomu protokolu ar Bombardier par 10 CS300 gaisa kuģu iegādi un pirkuma tiesību saņemšanu par vēl 10 CS300 reaktīvajiem gaisa kuģiem. Saskaņā ar CS300 lidaparātu kataloga cenu līguma vērtība par fiksēto pasūtījumu būtu aptuveni USD 764 miljoni (EUR 621,74 miljoni), un tā varētu sasniegt USD 1,57 miljardus (EUR 1,28 miljardus), ja arī pirkuma tiesības tiks pārvērstas fiksētā pasūtījumā. Skatīt http://www.airbaltic.com/public/49780.html. Izmantots valūtas maiņas kurss EUR 1 = USD 1,2288, kas ir Eiropas Centrālās bankas publicētais vidējais valūtas maiņas kurss 2012. gada jūlijam, pieejams vietnē http://sdw.ecb.europa.eu/reports.do?node=100000233.

21

airBaltic

Bombardier

(22)  Pirmais valsts aizdevums LVL 16 miljonu apmērā un otrais valsts aizdevums LVL 67 miljonu apmērā (tostarp otrā daļa LVL 25,4 miljonu apmērā, kas saskaņā ar plānu reShape uzņēmumam tika piešķirta 2012. gada otrajā pusgadā).

22

reShape

(23)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

23

(24)  Latvija apgalvo, ka šī summa ir EUR [..] miljoni, bet tā neizriet no Vienošanās.

24

(25)  Komisijas paziņojums par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.).

25

(26)  Ar ASK apzīmē pieejamo sēdvietu kilometrus (sēdvietu skaits reisā, kas reizināts ar reisa kilometru skaitu). ASK ir nozīmīgākais aviokompānijas jaudas rādītājs, kas tiek izmantots aviotransporta nozarē un ko izmantojusi arī Komisija iepriekšējās pārstrukturēšanas lietās aviotransporta nozarē.

26

ASK

ASK

(27)  Ryanair atsaucās uz 55.–57. punktu spriedumā lietā C-405/11 P Buczek Automotive, kas vēl nav publicēts.

27

Ryanair

Buczek Automotive

(28)  Skatīt http://www.eurofound.europa.eu/emcc/erm/factsheets/18371/Air%20Baltic%20Corporation?.Template=searchfactsheets&kSel=1 un http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=42089.

28

(29)  Skatīt http://atwonline.com/airline-finance-data/news/airbaltic-files-bankruptcy-0921.

29

(30)  Avots: airBaltic gada pārskats par 2011. gadu.

30

airBaltic

(31)  Skatīt, piemēram, Ministru kabineta 2011. gada 7. septembra paziņojumu presei (http://www.mk.gov.lv/en/aktuali/zinas/2011/09/070911-cm-01/), kurā toreizējā ministru prezidenta teiktais atreferēts šādi: “ir svarīgi saglabāt airBaltic kā nacionālo aviopārvadātāju, jo tādējādi Latvijai veidojas ievērojamas priekšrocības tādās jomās kā loģistika un tūristu piesaiste, un airBaltic ir nozīmīgs darba devējs, tomēr jāuzsver nepieciešamība izvēlēties risinājumus, kas visvairāk atbilst sabiedrības interesēm”.

31

airBaltic

airBaltic

(32)  122. punkts 2012. gada 11. septembra spriedumā lietā T-565/08 Corsica Ferries/Komisija, vēl nav publicēts.

32

Corsica Ferries

(33)  Skatīt 24. zemsvītras piezīmi. Latvijā 2011. gada 3. oktobrī bāzes likme bija 2,2 %. Šim lielumam jāpieskaita uzcenojums 400 bāzes punktu apmērā, ievērojot airBaltic tālaika grūtības un ievērojamo aizdevuma nodrošinājuma līmeni, tātad iegūtā likme ir 6,2 %.

33

airBaltic

(34)  Tomēr Komisija atzīmē, ka pirmais valsts aizdevums 2011. gada 29. decembrī tika kapitalizēts trešā pasākuma ietvaros. Trešā pasākuma novērtējums sniegts 7.2.4. iedaļā.

34

(35)  2011. gada 3. oktobra garantijas vēstulē norādīts, ka garantija nav spēkā, ja valsts “ir izmantojusi savas tiesības saskaņā ar [..] [Vienošanās] 7. panta 4. punktu un valsts līdzdalība [airBaltic] balsstiesīgajās akcijās ir ne mazāka kā 99,78 %”. Latvija 2011. gada 30. novembrī patiesi kļuva par 99,8 % airBaltic akciju īpašnieci.

35

airBaltic

airBaltic

(36)  Spriedums lietā C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), 2003, Recueil, I-7747. lpp., 81. punkts.

36

Altmark Trans GmbH

Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark)

Recueil

(37)  Komisijas 2010. gada 14. decembra Lēmums 2011/414/ES par valsts atbalstu C 8/10 (ex N 21/09 un NN 15/10), ko īstenojusi Grieķija Varvaressos S.A. labā (OV L 184, 14.7.2011., 9. lpp.).

37

Varvaressos S.A.

(38)  Skatīt Komisijas lēmumu lietā SA.30908 – CSA – Czech Airlines – Pārstrukturēšanas plāns, 107. punkts, un Komisijas lēmumu lietā SA.33015 – Air Malta plc., 93. punkts. Skatīt arī Komisijas 2009. gada 28. augusta Lēmumu 2010/137/EK – Valsts atbalsts C 6/09 (ex N 663/08) – Austrija Austrian Airlines – Pārstrukturēšanas plāns (OV L 59, 9.3.2010., 1. lpp.), 296. punkts, un Komisijas 2012. gada 21. marta Lēmumu 2012/542/ES par pasākumu SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N), ko Apvienotā Karaliste plāno īstenot par labu Royal Mail Group (OV L 279, 12.10.2012., 40. lpp.), 217.punkts.

38

CSA

Czech Airlines

Air Malta plc

Austrian Airlines

Royal Mail Group

(39)  Attiecīgi ieņēmumi uz vienu pieejamo sēdvietu kilometru (RASK) un pašizmaksa uz vienu pieejamo sēdvietu kilometru (CASK).

39

RASK

CASK

(40)  Skatīt 194. apsvērumu.

40

(41)  Konkrēti, tie ir maršruti starp [..]. Komisijas izpratnē šo maršrutu slēgšana ir tīri kompensējošie pasākumi, jo nekas neliecina, ka to slēgšana būtu flotes samazinājuma nepieciešanās sekas.

41

(42)  Skatīt Komisijas lēmumu lietā SA.30908 – CSA – Czech Airlines – Pārstrukturēšanas plāns, 130. un 131. punkts.

42

CSA – Czech Airlines

(43)  Pilnībā koordinētas lidostas ir definētas 2. panta g) punktā Padomes 1993. gada 18. janvāra Regulā (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.). Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 95/93 3. panta 4. punktu šīs lidostas ir tādas, kuras vismaz noteiktos periodos saskaras ar jaudas ierobežojumiem.

43

(44)  Skatīt Komisijas 2006. gada 13. septembra lēmumu valsts atbalsta lietā N 447/2006 – Latvija – Reģionālā atbalsta karte 2007.–2013. gadam.

44

(45)  Kopējās izmaksas, kas rodas gaisa kuģa pārņemšanā no saistības nepildoša operatora un pielāgošanā jaunā klienta piegādes prasībām, itin viegli var sasniegt [..] % no gaisa kuģa uzskaites vērtības.

45

(46)  Skatīt lēmuma par Czech Airlines 119. un 145. punktu.

46

Czech Airlines

---

| 10.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/29

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1092

(2014. gada 23. jūlijs)

par valsts atbalstu SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN), SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN), ko Grieķija sniegusi Grieķijas Nacionālās bankas grupai saistībā ar:

| — | National Bank of Greece S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, |
| --- | --- |

—

National Bank of Greece S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu,

| — | First Business Bank S.A. noregulējumu, īstenojot pārveduma rīkojumu uz National Bank of Greece S.A., |
| --- | --- |

—

First Business Bank S.A. noregulējumu, īstenojot pārveduma rīkojumu uz National Bank of Greece S.A.,

| — | Probank S.A. noregulējumu, īstenojot pārveduma rīkojumu uz National Bank of Greece S.A., |
| --- | --- |

—

Probank S.A. noregulējumu, īstenojot pārveduma rīkojumu uz National Bank of Greece S.A.,

| — | kooperatīvās bankas Lesvos-Limnos, kooperatīvās bankas Achaia un kooperatīvās bankas Lamia noregulējumu |
| --- | --- |

—

kooperatīvās bankas Lesvos-Limnos, kooperatīvās bankas Achaia un kooperatīvās bankas Lamia noregulējumu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5201)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   PROCEDŪRA SAISTĪBĀ AR GRIEĶIJAS NACIONĀLĀS BANKAS GRUPU (1) (TURPMĀK – “BANKA”)

| (1) | Komisija ar 2008. gada 19. novembra lēmumu apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk – “Grieķijas banku atbalsta shēma”) ar mērķi nodrošināt Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu, izmantojot tās trīs pamatpasākumus – rekapitalizācijas pasākumu, garantijas pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar 2008. gada 19. novembra lēmumu apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk – “Grieķijas banku atbalsta shēma”) ar mērķi nodrošināt Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu, izmantojot tās trīs pamatpasākumus – rekapitalizācijas pasākumu, garantijas pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (2).

| (2) | 2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērumā minēts, ka pārstrukturēšanas plāns jāpaziņo Komisijai, norādot rekapitalizācijas pasākuma saņēmējus. |
| --- | --- |

(2)

2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērumā minēts, ka pārstrukturēšanas plāns jāpaziņo Komisijai, norādot rekapitalizācijas pasākuma saņēmējus.

| (3) | Banka 2009. gada maijā tika rekapitalizēta atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumam. |
| --- | --- |

(3)

Banka 2009. gada maijā tika rekapitalizēta atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumam.

| (4) | Grieķijas iestādes 2010. gada 2. augustā iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz Banku. Komisija reģistrēja šo plānu, tā turpmākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un pēc tam – kā lietu SA.32788 (2011/PN). |
| --- | --- |

(4)

Grieķijas iestādes 2010. gada 2. augustā iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz Banku. Komisija reģistrēja šo plānu, tā turpmākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un pēc tam – kā lietu SA.32788 (2011/PN).

| (5) | Grieķija 2011. gada decembrī vēlreiz rekapitalizēja Banku, veicot rekapitalizācijas pasākumu. Komisija 2011. gada 22. decembrī apstiprināja Bankas otro rekapitalizāciju (3). |
| --- | --- |

(5)

Grieķija 2011. gada decembrī vēlreiz rekapitalizēja Banku, veicot rekapitalizācijas pasākumu. Komisija 2011. gada 22. decembrī apstiprināja Bankas otro rekapitalizāciju (3).

| (6) | Banka vairākkārt saņēma valsts garantijas parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (4). Tā izmantoja arī valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk – “valsts garantētā ELA”). |
| --- | --- |

(6)

Banka vairākkārt saņēma valsts garantijas parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (4). Tā izmantoja arī valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk – “valsts garantētā ELA”).

| (7) | Grieķijas Banka 2012. gada 18. martā uzsāka licenču anulēšanu trim kooperatīvajām bankām (turpmāk – “trīs kooperatīvās bankas”), proti, kooperatīvajai bankai Lesvos-Limnos (turpmāk – “Lesvos-Limnos banka”), kooperatīvajai bankai Achaia (turpmāk – “Achaia banka”) un kooperatīvajai bankai Lamia (turpmāk – “Lamia banka”), un nodeva tās likvidācijai. |
| --- | --- |

(7)

Grieķijas Banka 2012. gada 18. martā uzsāka licenču anulēšanu trim kooperatīvajām bankām (turpmāk – “trīs kooperatīvās bankas”), proti, kooperatīvajai bankai Lesvos-Limnos (turpmāk – “Lesvos-Limnos banka”), kooperatīvajai bankai Achaia (turpmāk – “Achaia banka”) un kooperatīvajai bankai Lamia (turpmāk – “Lamia banka”), un nodeva tās likvidācijai.

| (8) | Komisija reģistrēja no Grieķijas neoficiāli saņemto informāciju par kooperatīvo banku noregulējumu kā lietu SA.34534 (2012/NN). |
| --- | --- |

(8)

Komisija reģistrēja no Grieķijas neoficiāli saņemto informāciju par kooperatīvo banku noregulējumu kā lietu SA.34534 (2012/NN).

| (9) | Grieķijas Banka 2012. gada 23. martā uzsāka minēto trīs kooperatīvo banku atsevišķu saistību pārvešanu uz Banku un noteica finansējuma deficīta (5) summu, ko segtu, izmantojot Grieķijas Finanšu stabilitātes fondu (turpmāk – “HFSF”), atbilstoši Likumam 4051/2012 (6). Finansējuma deficīts bija vienāds ar pārvesto saistību vērtību, jo minēto trīs kooperatīvo banku aktīvi netika pārvesti. |
| --- | --- |

(9)

Grieķijas Banka 2012. gada 23. martā uzsāka minēto trīs kooperatīvo banku atsevišķu saistību pārvešanu uz Banku un noteica finansējuma deficīta (5) summu, ko segtu, izmantojot Grieķijas Finanšu stabilitātes fondu (turpmāk – “HFSF”), atbilstoši Likumam 4051/2012 (6). Finansējuma deficīts bija vienāds ar pārvesto saistību vērtību, jo minēto trīs kooperatīvo banku aktīvi netika pārvesti.

| (10) | HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apņemoties piedalīties plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pagaidu rekapitalizāciju EUR 7 430 miljonu apmērā (turpmāk – “pirmā pagaidu rekapitalizācija”). |
| --- | --- |

(10)

HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apņemoties piedalīties plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pagaidu rekapitalizāciju EUR 7 430 miljonu apmērā (turpmāk – “pirmā pagaidu rekapitalizācija”).

| (11) | Grieķijas iestādes 2012. gada maijā paziņoja Komisijai par saistību vēstuli, ko HFSF bija iesniegusi Bankai. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34824 (2012/NN)), jo pasākums jau bija īstenots. |
| --- | --- |

(11)

Grieķijas iestādes 2012. gada maijā paziņoja Komisijai par saistību vēstuli, ko HFSF bija iesniegusi Bankai. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34824 (2012/NN)), jo pasākums jau bija īstenots.

| (12) | Komisija 2012. gada 27. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru par pirmo pagaidu rekapitalizāciju (turpmāk – “NBG lēmums par procedūras sākšanu”) (7). |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2012. gada 27. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru par pirmo pagaidu rekapitalizāciju (turpmāk – “NBG lēmums par procedūras sākšanu”) (7).

| (13) | HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otru pagaidu rekapitalizāciju EUR 2 326 miljonu apmērā (turpmāk – “otrā pagaidu rekapitalizācija”) (8). Grieķijas iestādes šo pasākumu paziņoja Komisijai 2012. gada 27. decembrī. Komisija reģistrēja šos pasākumus kā lietu SA.36007 (2013/NN). |
| --- | --- |

(13)

HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otru pagaidu rekapitalizāciju EUR 2 326 miljonu apmērā (turpmāk – “otrā pagaidu rekapitalizācija”) (8). Grieķijas iestādes šo pasākumu paziņoja Komisijai 2012. gada 27. decembrī. Komisija reģistrēja šos pasākumus kā lietu SA.36007 (2013/NN).

| (14) | Banka 2013. gada jūnijā izziņoja, ka sekmīgi pabeigta tās tiesību emisija EUR 1 079 miljonu apmērā (9), bet HFSF daļēji konvertēja pirmo un otro pagaidu rekapitalizāciju pašu kapitālā (turpmāk – “2013. gada pavasara rekapitalizācija”, kas ietver gan tiesību emisiju EUR 1 079 miljonu apmērā, gan pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas pārvēršanu). 2013. gada pavasara rekapitalizācijas kopsumma bija EUR 9 756 miljoni, no kuriem EUR 8 677 miljonus iepludināja HFSF (turpmāk – “HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā”). |
| --- | --- |

(14)

Banka 2013. gada jūnijā izziņoja, ka sekmīgi pabeigta tās tiesību emisija EUR 1 079 miljonu apmērā (9), bet HFSF daļēji konvertēja pirmo un otro pagaidu rekapitalizāciju pašu kapitālā (turpmāk – “2013. gada pavasara rekapitalizācija”, kas ietver gan tiesību emisiju EUR 1 079 miljonu apmērā, gan pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas pārvēršanu). 2013. gada pavasara rekapitalizācijas kopsumma bija EUR 9 756 miljoni, no kuriem EUR 8 677 miljonus iepludināja HFSF (turpmāk – “HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā”).

| (15) | Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas noteikumiem. |
| --- | --- |

(15)

Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas noteikumiem.

| (16) | Grieķijas iestādes 2014. gada 25. jūnijā iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk – “pārstrukturēšanas plāns”). Tajā pašā dienā tās iesniedza informāciju par valsts garantēto ELA. Iestādes norādīja, ka vēlas turpināt sniegt Bankai šādu likviditātes atbalstu, kā arī valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumiem saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. Komisija reģistrēja šo paziņojumu ar numuru SA.34824 (2012/C). |
| --- | --- |

(16)

Grieķijas iestādes 2014. gada 25. jūnijā iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk – “pārstrukturēšanas plāns”). Tajā pašā dienā tās iesniedza informāciju par valsts garantēto ELA. Iestādes norādīja, ka vēlas turpināt sniegt Bankai šādu likviditātes atbalstu, kā arī valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumiem saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. Komisija reģistrēja šo paziņojumu ar numuru SA.34824 (2012/C).

| (17) | Komisijai bija daudzas tikšanās, telekonferences un elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņas ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(17)

Komisijai bija daudzas tikšanās, telekonferences un elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņas ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem.

| (18) | Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā. |
| --- | --- |

(18)

Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā.

1.2.   PROCEDŪRA SAISTĪBĀ AR UZŅĒMUMU IEGĀDI

1.2.1.   Procedūra saistībā ar First Business Bank S.A.

| (19) | Grieķija 2009. gada jūlijā rekapitalizēja First Business Bank S.A. (turpmāk – “FB Bank”) atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas (10) rekapitalizācijas pasākumam par EUR 50 miljoniem. |
| --- | --- |

(19)

Grieķija 2009. gada jūlijā rekapitalizēja First Business Bank S.A. (turpmāk – “FB Bank”) atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas (10) rekapitalizācijas pasākumam par EUR 50 miljoniem.

| (20) | Grieķijas Banka 2013. gada pavasarī nolēma uzsākt FB Bank noregulējumu, īstenojot iegādes un pārņemšanas procedūru (11). |
| --- | --- |

(20)

Grieķijas Banka 2013. gada pavasarī nolēma uzsākt FB Bank noregulējumu, īstenojot iegādes un pārņemšanas procedūru (11).

| (21) | Grieķijas Banka 2013. gada 1. maijā uzaicināja četras lielākās Grieķijas bankas iesniegt nesaistošus piedāvājumus par FB Bank aktīvu un saistību portfeli. Grieķijas Banka savā vēstulē pretendentiem norādīja, ka HFSF papildus finansējuma deficītam segtu ieguvēja kapitāla vajadzības, kas attiecās uz aktīviem, kuri pārvesti no FB Bank. |
| --- | --- |

(21)

Grieķijas Banka 2013. gada 1. maijā uzaicināja četras lielākās Grieķijas bankas iesniegt nesaistošus piedāvājumus par FB Bank aktīvu un saistību portfeli. Grieķijas Banka savā vēstulē pretendentiem norādīja, ka HFSF papildus finansējuma deficītam segtu ieguvēja kapitāla vajadzības, kas attiecās uz aktīviem, kuri pārvesti no FB Bank.

| (22) | Banka un vēl kāda banka 2013. gada 8. maijā iesniedza savus sākotnējos piedāvājumus. |
| --- | --- |

(22)

Banka un vēl kāda banka 2013. gada 8. maijā iesniedza savus sākotnējos piedāvājumus.

| (23) | Banka 2013. gada 10. maijā laboja savu piedāvājumu. |
| --- | --- |

(23)

Banka 2013. gada 10. maijā laboja savu piedāvājumu.

| (24) | Tajā pašā dienā Grieķijas Banka uzsāka FB Bank noregulējumu un noteiktu aktīvu un saistību pārvešanu uz Banku. |
| --- | --- |

(24)

Tajā pašā dienā Grieķijas Banka uzsāka FB Bank noregulējumu un noteiktu aktīvu un saistību pārvešanu uz Banku.

| (25) | Grieķijas iestādes 2013. gada 11. maijā iesniedza Komisijai informāciju par FB Bank noregulējumu. Komisija reģistrēja minēto informāciju un turpmāko Grieķijas iestāžu sniegto informāciju kā lietu SA.36658 (2014/NN). |
| --- | --- |

(25)

Grieķijas iestādes 2013. gada 11. maijā iesniedza Komisijai informāciju par FB Bank noregulējumu. Komisija reģistrēja minēto informāciju un turpmāko Grieķijas iestāžu sniegto informāciju kā lietu SA.36658 (2014/NN).

| (26) | HFSF2013. gada 28. jūnijā apmaksāja divas trešdaļas finansējuma deficīta, kā tas bija aplēsts sākotnēji. |
| --- | --- |

(26)

HFSF2013. gada 28. jūnijā apmaksāja divas trešdaļas finansējuma deficīta, kā tas bija aplēsts sākotnēji.

| (27) | Grieķijas iestādes 2013. gada 29. jūlijā paziņoja Komisijai par finansējuma deficīta finansēšanu kopsummā par aptuveni EUR 524 miljoniem, kā tas tika aplēsts noregulējuma laikā, pamatojoties uz 2013. gada 31. marta datiem. |
| --- | --- |

(27)

Grieķijas iestādes 2013. gada 29. jūlijā paziņoja Komisijai par finansējuma deficīta finansēšanu kopsummā par aptuveni EUR 524 miljoniem, kā tas tika aplēsts noregulējuma laikā, pamatojoties uz 2013. gada 31. marta datiem.

| (28) | Grieķijas Banka 2013. gada 7. novembrī pabeidza kopējā finansējuma deficīta aprēķinu, summai sasniedzot EUR 457 miljonus (12). |
| --- | --- |

(28)

Grieķijas Banka 2013. gada 7. novembrī pabeidza kopējā finansējuma deficīta aprēķinu, summai sasniedzot EUR 457 miljonus (12).

| (29) | HFSF2013. gada 13. novembrī apmaksāja Bankai finansējuma deficīta atlikumu. |
| --- | --- |

(29)

HFSF2013. gada 13. novembrī apmaksāja Bankai finansējuma deficīta atlikumu.

| (30) | Grieķijas iestādes 2014. gada 25. jūnijā paziņoja Komisijai, ka Bankai nav nodoma lūgt HFSF iepludināt Bankā kapitāla vajadzību summu, ko radījusi FB Bank aktīvu iegāde. |
| --- | --- |

(30)

Grieķijas iestādes 2014. gada 25. jūnijā paziņoja Komisijai, ka Bankai nav nodoma lūgt HFSF iepludināt Bankā kapitāla vajadzību summu, ko radījusi FB Bank aktīvu iegāde.

1.2.2.   Procedūra saistībā ar Probank S.A.

| (31) | Grieķijas Banka 2013. gada 10. maijā iecēla amatā Probank S.A. (turpmāk – “Probank”) pilnvaroto. |
| --- | --- |

(31)

Grieķijas Banka 2013. gada 10. maijā iecēla amatā Probank S.A. (turpmāk – “Probank”) pilnvaroto.

| (32) | Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolēma uzsākt Probank noregulējumu, īstenojot iegādes un pārņemšanas procedūru. |
| --- | --- |

(32)

Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolēma uzsākt Probank noregulējumu, īstenojot iegādes un pārņemšanas procedūru.

| (33) | Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā uzaicināja četras lielākās Grieķijas bankas iesniegt piedāvājumus par Probank aktīvu un saistību portfeli. Grieķijas Banka savā vēstulē potenciālajiem pretendentiem norādīja, ka HFSF papildus finansējuma deficītam segtu ieguvēja kapitāla vajadzības, kas attiecās uz aktīviem, kuri pārvesti no Probank. |
| --- | --- |

(33)

Grieķijas Banka 2013. gada 22. jūlijā uzaicināja četras lielākās Grieķijas bankas iesniegt piedāvājumus par Probank aktīvu un saistību portfeli. Grieķijas Banka savā vēstulē potenciālajiem pretendentiem norādīja, ka HFSF papildus finansējuma deficītam segtu ieguvēja kapitāla vajadzības, kas attiecās uz aktīviem, kuri pārvesti no Probank.

| (34) | Kāda banka 2013. gada 24. jūlijā iesniedza piedāvājuma projektu, un 2013. gada 25. jūlijā Banka iesniedza savu saistošo piedāvājumu. |
| --- | --- |

(34)

Kāda banka 2013. gada 24. jūlijā iesniedza piedāvājuma projektu, un 2013. gada 25. jūlijā Banka iesniedza savu saistošo piedāvājumu.

| (35) | Grieķijas Banka 2013. gada 26. jūlijā uzsāka Probank noregulējumu un noteiktu aktīvu un saistību pārvešanu uz Banku. |
| --- | --- |

(35)

Grieķijas Banka 2013. gada 26. jūlijā uzsāka Probank noregulējumu un noteiktu aktīvu un saistību pārvešanu uz Banku.

| (36) | Grieķijas iestādes 2013. gada 29. jūlijā paziņoja Komisijai par finansējuma deficīta finansēšanu kopsummā par EUR 238 miljoniem, kā bija aplēsusi Grieķijas Banka, pamatojoties uz 2013. gada 31. marta datiem. Komisija reģistrēja minēto paziņojumu un turpmāko Grieķijas iestāžu sniegto informāciju kā lietu SA.37156 (2014/NN). |
| --- | --- |

(36)

Grieķijas iestādes 2013. gada 29. jūlijā paziņoja Komisijai par finansējuma deficīta finansēšanu kopsummā par EUR 238 miljoniem, kā bija aplēsusi Grieķijas Banka, pamatojoties uz 2013. gada 31. marta datiem. Komisija reģistrēja minēto paziņojumu un turpmāko Grieķijas iestāžu sniegto informāciju kā lietu SA.37156 (2014/NN).

| (37) | HFSF2013. gada 9. augustā apmaksāja divas trešdaļas finansējuma deficīta, kā tas bija aplēsts sākotnēji. |
| --- | --- |

(37)

HFSF2013. gada 9. augustā apmaksāja divas trešdaļas finansējuma deficīta, kā tas bija aplēsts sākotnēji.

| (38) | Grieķijas Banka 2013. gada 30. decembrī pabeidza kopējā finansējuma deficīta aprēķinu, summai sasniedzot EUR 563 miljonus. |
| --- | --- |

(38)

Grieķijas Banka 2013. gada 30. decembrī pabeidza kopējā finansējuma deficīta aprēķinu, summai sasniedzot EUR 563 miljonus.

| (39) | HFSF2013. gada 31. decembrī apmaksāja Bankai finansējuma deficīta atlikumu. |
| --- | --- |

(39)

HFSF2013. gada 31. decembrī apmaksāja Bankai finansējuma deficīta atlikumu.

| (40) | Tajā pašā dienā Grieķijas Banka sniedza Komisijai sīkāku informāciju par finansējuma deficīta lietas pabeigšanu. |
| --- | --- |

(40)

Tajā pašā dienā Grieķijas Banka sniedza Komisijai sīkāku informāciju par finansējuma deficīta lietas pabeigšanu.

| (41) | Grieķijas iestādes 2014. gada 25. jūnijā paziņoja Komisijai, ka Bankai nav nodoma lūgt HFSF iepludināt Bankā kapitāla vajadzību summu, ko radījusi Probank aktīvu iegāde. |
| --- | --- |

(41)

Grieķijas iestādes 2014. gada 25. jūnijā paziņoja Komisijai, ka Bankai nav nodoma lūgt HFSF iepludināt Bankā kapitāla vajadzību summu, ko radījusi Probank aktīvu iegāde.

2.   APRAKSTS

2.1.   BANKA UN TĀS GRŪTĪBAS

2.1.1.   Grieķijas banku sektora vispārīgā situācija

| (42) | Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk – “IKP”) no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Rezultātā Grieķijas bankas saskārās ar strauji augošu saistību neizpildes rādītāju attiecībā uz aizdevumiem Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem (13). Šāda notikumu gaita nelabvēlīgi ietekmēja Grieķijas banku aktīvu kvalitāti un radīja lielus aizdevumu zaudējumus.

  1. tabula


  Reālais IKP pieaugums Grieķijā 2008.–2013. gadā












  Grieķija | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP pieaugums (%) | – 0,2 | – 3,1 | – 4,9 | – 7,1 | – 6,4 | – 3,9 |
| Avots:
  Eurostat, pieejams tiešsaistē vietnē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115. |

(42)

Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk – “IKP”) no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Rezultātā Grieķijas bankas saskārās ar strauji augošu saistību neizpildes rādītāju attiecībā uz aizdevumiem Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem (13). Šāda notikumu gaita nelabvēlīgi ietekmēja Grieķijas banku aktīvu kvalitāti un radīja lielus aizdevumu zaudējumus.

1. tabula

Reālais IKP pieaugums Grieķijā 2008.–2013. gadā

Grieķija

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

Reālais IKP pieaugums (%)

– 0,2

– 3,1

– 4,9

– 7,1

– 6,4

– 3,9

Avots:
  Eurostat, pieejams tiešsaistē vietnē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115.

| (43) | Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā privātā sektora iesaiste (turpmāk – “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk – “GGB”), ar IKP saistītus vērtspapīrus un PSI parādzīmes, ko izdeva Eiropas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “EFSF”)) apmaiņā pret esošajām GGB, paredzot nominālo diskontu 53,5 % un ilgākus termiņus (14). Minētās obligāciju apmaiņas rezultātus Grieķijas iestādes paziņoja 2012. gada 9. martā (15). Šī apmaiņa obligāciju turētājiem radīja ievērojamus zaudējumus (pēc Grieķijas Bankas aplēsēm, vidēji attiecībā uz Grieķijas bankām – 78 % no veco GGB nominālās summas) un kapitāla vajadzības, kas tika retrospektīvi iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos.

  2. tabula


  Grieķijas galveno banku kopējie PSI zaudējumi (miljonos EUR)














  Bankas | GGB nominālā summa (1) | Ar valsti saistīto aizdevumu nominālā summa (2) | Kopējā nominālā summa
  (3) = (1) + (2) | GGB PSI zaudējumi (4) | Ar valsti saistīto aizdevumu PSI zaudējumi (5) | Kopējie bruto PSI zaudējumi
  (6) = (4) + (5) | Kopējie bruto PSI zaudējumi/pirmā līmeņa pamata kapitāls (16)

  (2011. gada decembris) (%) | Kopējie bruto PSI zaudējumi/kopējie aktīvi
  (2011. gada decembris) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| Probank | 415 | 0 | 415 | 295 | 0 | 295 | 105,1 | 8,7 |
| FB Bank | 70 | 0 | 70 | 49 | 0 | 49 | 33,8 | 3,1 |
| Avots: Grieķijas Banka. Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp. |

(43)

Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā privātā sektora iesaiste (turpmāk – “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk – “GGB”), ar IKP saistītus vērtspapīrus un PSI parādzīmes, ko izdeva Eiropas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “EFSF”)) apmaiņā pret esošajām GGB, paredzot nominālo diskontu 53,5 % un ilgākus termiņus (14). Minētās obligāciju apmaiņas rezultātus Grieķijas iestādes paziņoja 2012. gada 9. martā (15). Šī apmaiņa obligāciju turētājiem radīja ievērojamus zaudējumus (pēc Grieķijas Bankas aplēsēm, vidēji attiecībā uz Grieķijas bankām – 78 % no veco GGB nominālās summas) un kapitāla vajadzības, kas tika retrospektīvi iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos.

2. tabula

Grieķijas galveno banku kopējie PSI zaudējumi (miljonos EUR)

Bankas

GGB nominālā summa (1)

Ar valsti saistīto aizdevumu nominālā summa (2)

Kopējā nominālā summa

(3) = (1) + (2)

GGB PSI zaudējumi (4)

Ar valsti saistīto aizdevumu PSI zaudējumi (5)

Kopējie bruto PSI zaudējumi

(6) = (4) + (5)

Kopējie bruto PSI zaudējumi/pirmā līmeņa pamata kapitāls (16)

(2011. gada decembris) (%)

Kopējie bruto PSI zaudējumi/kopējie aktīvi

(2011. gada decembris) (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

Probank

415

0

415

295

0

295

105,1

8,7

FB Bank

70

0

70

49

0

49

33,8

3,1

Avots: Grieķijas Banka. Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp.

| (44) | Tā kā Grieķijas bankas saskārās ar būtisku kapitāla nepietiekamību PSI programmas un pastāvīgās recesijas rezultātā, Otrās stabilizācijas programmas Grieķijai 2012. gada 11. marta Memorands par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk – “MEFP”) starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, Starptautisko Valūtas fondu (turpmāk – “SVF”) un Eiropas Centrālo banku (turpmāk – “ECB”) nodrošināja līdzekļus minēto banku rekapitalizācijai. Grieķijas iestādes lēsa, ka kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē saskaņā ar minēto programmu, ir EUR 50 miljardi (17). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko Grieķijas Banka veica par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk – “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot aizdevumu zaudējumu prognozes, ko piedāvāja Blackrock
   (18). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Aprēķini par Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzībām, kas izriet no 2012. gada spriedzes testa, ir apkopoti 3. tabulā.

  3. tabula


  2012. gada spriedzes tests – Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR)














  Bankas | Pirmā līmeņa pamata kapitāla atsauces vērtība
  (2011. gada decembris) (1) | Kopējie bruto PSI zaudējumi
  (2011. gada decembris) (2) | Ar PSI saistītie noteikumi
  (2011. gada jūnijs) (3) | Bruto kumulatīvie zaudējumi
  Kredītriska prognozes (4) | Aizdevumu zaudējumu rezerves
  (2011. gada decembris) (5) | Iekšējā kapitāla radīšana (6) | Pirmā līmeņa pamata kapitāla mērķis
  (2014. gada decembris) (7) | Kapitāla vajadzības
  (8) = (7) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) – (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | – 11 735 | 1 646 | – 8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | – 5 781 | 830 | – 8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | – 4 786 | 673 | – 8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | – 5 911 | 1 005 | – 6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| Probank | 281 | – 295 | 59 | – 462 | 168 | 147 | 180 | 282 |
| FB Bank | 145 | – 49 | 0 | – 285 | 167 | – 29 | 116 | 168 |
| Avots: Grieķijas Banka. Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp. |

(44)

Tā kā Grieķijas bankas saskārās ar būtisku kapitāla nepietiekamību PSI programmas un pastāvīgās recesijas rezultātā, Otrās stabilizācijas programmas Grieķijai 2012. gada 11. marta Memorands par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk – “MEFP”) starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, Starptautisko Valūtas fondu (turpmāk – “SVF”) un Eiropas Centrālo banku (turpmāk – “ECB”) nodrošināja līdzekļus minēto banku rekapitalizācijai. Grieķijas iestādes lēsa, ka kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē saskaņā ar minēto programmu, ir EUR 50 miljardi (17). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko Grieķijas Banka veica par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk – “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot aizdevumu zaudējumu prognozes, ko piedāvāja Blackrock
   (18). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Aprēķini par Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzībām, kas izriet no 2012. gada spriedzes testa, ir apkopoti 3. tabulā.

3. tabula

2012. gada spriedzes tests – Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR)

Bankas

Pirmā līmeņa pamata kapitāla atsauces vērtība

(2011. gada decembris) (1)

Kopējie bruto PSI zaudējumi

(2011. gada decembris) (2)

Ar PSI saistītie noteikumi

(2011. gada jūnijs) (3)

Bruto kumulatīvie zaudējumi

Kredītriska prognozes (4)

Aizdevumu zaudējumu rezerves

(2011. gada decembris) (5)

Iekšējā kapitāla radīšana (6)

Pirmā līmeņa pamata kapitāla mērķis

(2014. gada decembris) (7)

Kapitāla vajadzības

(8) = (7) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) – (6)

NBG

7 287

– 11 735

1 646

– 8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

– 5 781

830

– 8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

– 4 786

673

– 8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

– 5 911

1 005

– 6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

Probank

281

– 295

59

– 462

168

147

180

282

FB Bank

145

– 49

0

– 285

167

– 29

116

168

Avots: Grieķijas Banka. Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp.

| (45) | Saskaņā ar MEFP“bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla palielināšanas plānus, tiks dota iespēja pieteikties un saņemt valsts atbalstu tādā veidā, lai saglabātu stimulus privātajam sektoram iepludināt kapitālu un tādējādi līdz minimumam samazinātu slogu nodokļu maksātājiem” (19). Grieķijas Banka par dzīvotspējīgām atzina tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālo banku, Piraeus Bank un Alpha Bank) (20). Tās saņēma pirmo rekapitalizāciju no HFSF 2012. gada maijā. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar MEFP“bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla palielināšanas plānus, tiks dota iespēja pieteikties un saņemt valsts atbalstu tādā veidā, lai saglabātu stimulus privātajam sektoram iepludināt kapitālu un tādējādi līdz minimumam samazinātu slogu nodokļu maksātājiem” (19). Grieķijas Banka par dzīvotspējīgām atzina tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālo banku, Piraeus Bank un Alpha Bank) (20). Tās saņēma pirmo rekapitalizāciju no HFSF 2012. gada maijā.

| (46) | Recesijas un politiskās nenoteiktības dēļ laikā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam iekšzemes noguldījumi Grieķijas bankās samazinājās kopumā par 37 %. Minētajām bankām bija jāmaksā augstākas procentu likmes, lai mēģinātu saglabāt noguldījumus. Noguldījumu izmaksas pieauga, samazinot banku neto procentu rezervi. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no finansējuma vairumtirdzniecības tirgiem, tās kļuva pilnībā atkarīgas no Eurosistēmas finansējuma (21), no kura arvien lielāka daļa tika sniegta kā valsts garantēta ELA, ko piešķīra Grieķijas Banka. |
| --- | --- |

(46)

Recesijas un politiskās nenoteiktības dēļ laikā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam iekšzemes noguldījumi Grieķijas bankās samazinājās kopumā par 37 %. Minētajām bankām bija jāmaksā augstākas procentu likmes, lai mēģinātu saglabāt noguldījumus. Noguldījumu izmaksas pieauga, samazinot banku neto procentu rezervi. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no finansējuma vairumtirdzniecības tirgiem, tās kļuva pilnībā atkarīgas no Eurosistēmas finansējuma (21), no kura arvien lielāka daļa tika sniegta kā valsts garantēta ELA, ko piešķīra Grieķijas Banka.

| (47) | Grieķija 2012. gada 3. decembrī uzsāka atpirkšanas programmu attiecībā uz jaunajām GGB, ko investori saņēma atbilstoši PSI programmai, par cenām no 30,2 % līdz 40,1 % no to nominālvērtības (22). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, un tas šo banku bilancēs radīja papildu zaudējumus, jo lielākā daļa grāmatvedības zaudējumu (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas iegrāmatota šajās jaunajās GBB PSI programmas laikā, kļuva galīgi un neatgriezeniski (23). |
| --- | --- |

(47)

Grieķija 2012. gada 3. decembrī uzsāka atpirkšanas programmu attiecībā uz jaunajām GGB, ko investori saņēma atbilstoši PSI programmai, par cenām no 30,2 % līdz 40,1 % no to nominālvērtības (22). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, un tas šo banku bilancēs radīja papildu zaudējumus, jo lielākā daļa grāmatvedības zaudējumu (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas iegrāmatota šajās jaunajās GBB PSI programmas laikā, kļuva galīgi un neatgriezeniski (23).

| (48) | Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otro pagaidu rekapitalizāciju no HFSF. |
| --- | --- |

(48)

Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otro pagaidu rekapitalizāciju no HFSF.

| (49) | Minēto četru banku pagaidu rekapitalizācija 2013. gada pavasarī tika pārvērsta par pastāvīgu rekapitalizāciju parastajās akcijās, turklāt HFSF piederošā daļa pārsniedza 80 % katrā no četrām bankām. Attiecībā uz bankām, kam izdevās piesaistīt iepriekš noteiktu privātā kapitāla summu, HFSF saņēma akcijas bez balsstiesībām, un privātajiem investoriem, kas iepludināja jaunu naudu līdz ar HFSF, piešķīra garantijas par HFSF iegādātajām akcijām. |
| --- | --- |

(49)

Minēto četru banku pagaidu rekapitalizācija 2013. gada pavasarī tika pārvērsta par pastāvīgu rekapitalizāciju parastajās akcijās, turklāt HFSF piederošā daļa pārsniedza 80 % katrā no četrām bankām. Attiecībā uz bankām, kam izdevās piesaistīt iepriekš noteiktu privātā kapitāla summu, HFSF saņēma akcijas bez balsstiesībām, un privātajiem investoriem, kas iepludināja jaunu naudu līdz ar HFSF, piešķīra garantijas par HFSF iegādātajām akcijām.

| (50) | Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Minētais konsultants izstrādāja kredīta zaudējumu prognozes (turpmāk – “CLP”) par visiem Grieķijas banku iekšzemes aizdevumu portfeļiem, kā arī par aizdevumiem, uz ko attiecās Grieķijas risks ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos, trīsarpus gadu ilgā laikā un aizdevumu termiņu perspektīvā. Šī analīze nodrošināja CLP divu makroekonomikas scenāriju apstākļos – pamata scenārija un nelabvēlīgā scenārija gadījumā. CLP ārvalstu aizdevumu portfeļiem aplēsa Grieķijas Banka, pamatojoties uz konkrētiem konsultanta sniegtiem datiem. |
| --- | --- |

(50)

Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Minētais konsultants izstrādāja kredīta zaudējumu prognozes (turpmāk – “CLP”) par visiem Grieķijas banku iekšzemes aizdevumu portfeļiem, kā arī par aizdevumiem, uz ko attiecās Grieķijas risks ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos, trīsarpus gadu ilgā laikā un aizdevumu termiņu perspektīvā. Šī analīze nodrošināja CLP divu makroekonomikas scenāriju apstākļos – pamata scenārija un nelabvēlīgā scenārija gadījumā. CLP ārvalstu aizdevumu portfeļiem aplēsa Grieķijas Banka, pamatojoties uz konkrētiem konsultanta sniegtiem datiem.

| (51) | Pamatojoties uz konsultanta novērtējumu par CLP, Grieķijas Banka 2013. gada rudenī uzsāka jaunu spriedzes testa pasākumu (turpmāk – 2013. gada spriedzes tests), lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla stāvokļa stingrību gan pamata scenārija, gan nelabvēlīga scenārija gadījumā. Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu, izmantojot otra konsultanta tehnisko atbalstu. |
| --- | --- |

(51)

Pamatojoties uz konsultanta novērtējumu par CLP, Grieķijas Banka 2013. gada rudenī uzsāka jaunu spriedzes testa pasākumu (turpmāk – 2013. gada spriedzes tests), lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla stāvokļa stingrību gan pamata scenārija, gan nelabvēlīga scenārija gadījumā. Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu, izmantojot otra konsultanta tehnisko atbalstu.

| (52) | Kapitāla vajadzību novērtējuma galvenās sastāvdaļas 2013. gada spriedzes testa gaitā bija: i) CLP
   (24) par banku aizdevumu portfeļiem, pamatojoties uz Grieķijas riska un ārvalstu riska konsolidētā pamata un atskaitot esošās aizdevumu rezerves; un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte laikā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu piesardzīgu pielāgošanu, kuri tika iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada 4. ceturksnī. Aprēķini par Grieķijas galveno banku konsolidētā kapitāla vajadzībām pamata scenārija gadījumā, pamatojoties uz minēto 2013. gada spriedzes testu, ir apkopoti 4. tabulā.

  4. tabula


  2013. gada spriedzes tests – Grieķijas banku konsolidētās kapitāla vajadzības pamata scenārija gadījumā (miljonos EUR)













  Bankas | Pirmā līmeņa pamata kapitāla atsauces vērtība
  (2013. gada jūnijs) (1) | Aizdevumu zaudējumu rezerves
  (2013. gada jūnijs) (2) | CLP – Grieķijas risks (3) | CLP – ārvalstu risks (25) (4) | Iekšējā kapitāla radīšana (5) | Spriedzes tests, pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs
  (2016. gada decembris) (6) | Kapitāla vajadzības
  (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG
   (26) | 4 821 | 8 134 | – 8 745 | – 3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank
   (27) | 2 228 | 7 000 | – 9 519 | – 1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | – 14 720 | – 2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | – 16 132 | – 2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| Avots: Grieķijas Banka. Grieķijas banku sektora 2013. gada spriedzes tests, 2014. gada marts, 42. lpp. |

(52)

Kapitāla vajadzību novērtējuma galvenās sastāvdaļas 2013. gada spriedzes testa gaitā bija: i) CLP
   (24) par banku aizdevumu portfeļiem, pamatojoties uz Grieķijas riska un ārvalstu riska konsolidētā pamata un atskaitot esošās aizdevumu rezerves; un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte laikā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu piesardzīgu pielāgošanu, kuri tika iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada 4. ceturksnī. Aprēķini par Grieķijas galveno banku konsolidētā kapitāla vajadzībām pamata scenārija gadījumā, pamatojoties uz minēto 2013. gada spriedzes testu, ir apkopoti 4. tabulā.

4. tabula

2013. gada spriedzes tests – Grieķijas banku konsolidētās kapitāla vajadzības pamata scenārija gadījumā (miljonos EUR)

Bankas

Pirmā līmeņa pamata kapitāla atsauces vērtība

(2013. gada jūnijs) (1)

Aizdevumu zaudējumu rezerves

(2013. gada jūnijs) (2)

CLP – Grieķijas risks (3)

CLP – ārvalstu risks (25) (4)

Iekšējā kapitāla radīšana (5)

Spriedzes tests, pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs

(2016. gada decembris) (6)

Kapitāla vajadzības

(7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5)

NBG
   (26)

4 821

8 134

– 8 745

– 3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank
   (27)

2 228

7 000

– 9 519

– 1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

– 14 720

– 2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

– 16 132

– 2 342

2 658

5 265

425

Avots: Grieķijas Banka. Grieķijas banku sektora 2013. gada spriedzes tests, 2014. gada marts, 42. lpp.

| (53) | Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā izsludināja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un lūdza bankas līdz 2014. gada aprīļa vidum iesniegt kapitāla palielināšanas plānus, lai iekļautu kapitāla vajadzības saskaņā ar pamata scenāriju. |
| --- | --- |

(53)

Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā izsludināja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un lūdza bankas līdz 2014. gada aprīļa vidum iesniegt kapitāla palielināšanas plānus, lai iekļautu kapitāla vajadzības saskaņā ar pamata scenāriju.

| (54) | Laikā no 2013. gada marta beigām līdz 2014. gada maija sākumam minētās četras bankas uzsāka kapitāla palielināšanu. |
| --- | --- |

(54)

Laikā no 2013. gada marta beigām līdz 2014. gada maija sākumam minētās četras bankas uzsāka kapitāla palielināšanu.

2.1.2.   Atbalsta saņēmējs

| (55) | Banka sniedz vispārējus banku pakalpojumus galvenokārt Grieķijā, Turcijā un citās Viduseiropas, Austrumeiropas un Dienvidaustrumeiropas valstīs (Kiprā, Rumānijā, Bulgārijā, Serbijā, Albānijā un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM)). Tā piedāvā banku un finanšu produktu un pakalpojumu pilnu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā nodarbojas ar privātpersonu, uzņēmumu un privātbanku darbību, aktīvu pārvaldību un apdrošināšanu, sniedz valsts kases, kapitāla tirgu un citus pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas tiek kotētas Atēnu biržā. 2012. gada 30. septembrī Bankā strādāja kopumā 37 831 cilvēks (28), no kuriem aptuveni viena trešdaļa strādāja Grieķijā, viena trešdaļa – Turcijā, bet atlikusī trešdaļa strādāja citās valstīs, galvenokārt Dienvidaustrumeiropā. |
| --- | --- |

(55)

Banka sniedz vispārējus banku pakalpojumus galvenokārt Grieķijā, Turcijā un citās Viduseiropas, Austrumeiropas un Dienvidaustrumeiropas valstīs (Kiprā, Rumānijā, Bulgārijā, Serbijā, Albānijā un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM)). Tā piedāvā banku un finanšu produktu un pakalpojumu pilnu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā nodarbojas ar privātpersonu, uzņēmumu un privātbanku darbību, aktīvu pārvaldību un apdrošināšanu, sniedz valsts kases, kapitāla tirgu un citus pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas tiek kotētas Atēnu biržā. 2012. gada 30. septembrī Bankā strādāja kopumā 37 831 cilvēks (28), no kuriem aptuveni viena trešdaļa strādāja Grieķijā, viena trešdaļa – Turcijā, bet atlikusī trešdaļa strādāja citās valstīs, galvenokārt Dienvidaustrumeiropā.

| (56) | Banka piedalījās PSI programmā, apmainot GGB un ar valsti saistītos aizdevumus ar nominālvērtību EUR 14 749 miljoni. Bankas kopējā ar PSI saistītā vērtība bija aptuveni EUR 11 735 miljoni pirms nodokļiem, un tā pilnībā tika iegrāmatota 2011. gada pārskatos (29). 2012. gada decembra atpirkšanas programmas laikā Banka pārdeva jaunās GGB, ko bija saņēmusi atbilstoši PSI, piemērojot nominālvērtībai lielu diskontu. Minētā pārdošana radīja zaudējumus saistībā ar jaunajām GGB. |
| --- | --- |

(56)

Banka piedalījās PSI programmā, apmainot GGB un ar valsti saistītos aizdevumus ar nominālvērtību EUR 14 749 miljoni. Bankas kopējā ar PSI saistītā vērtība bija aptuveni EUR 11 735 miljoni pirms nodokļiem, un tā pilnībā tika iegrāmatota 2011. gada pārskatos (29). 2012. gada decembra atpirkšanas programmas laikā Banka pārdeva jaunās GGB, ko bija saņēmusi atbilstoši PSI, piemērojot nominālvērtībai lielu diskontu. Minētā pārdošana radīja zaudējumus saistībā ar jaunajām GGB.

| (57) | Bankas galvenie rādītāji 2010. gada decembrī, 2011. gada decembrī, 2012. gada decembrī un 2013. gada decembrī (konsolidētie dati atbilstoši gada finanšu pārskatiem) ir apkopoti 5. tabulā.

  5. tabula


  Grieķijas Nacionālās bankas galvenie rādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gadā
   (30)










  Peļņa un zaudējumi (miljonos EUR) | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ienākumi no procentiem | 4 148 | 3 843 | 3 365 | 3 157 |
| Kopējie ienākumi no pamatdarbības | 4 639 | 4 372 | 3 527 | 3 771 |
| Kopējie izdevumi no pamatdarbības | – 2 512 | – 2 541 | – 2 322 | – 2 547 |
| Ienākumi pirms dalības | 2 127 | 1 833 | 1 205 | 1 224 |
| Zaudējumi no vērtības samazināšanās, sedzot kredītrisku | – 1 450 | – 3 439 | – 2 966 | – 1 373 |
| Zaudējumi no vērtības samazināšanās par GGB un aizdevumiem, kas atbilstīgi PSI | 0 | – 11 783 | – 187 | 0 |
| Neto peļņa/zaudējumi | 440 | – 12 325 | – 2 131 | 807 |
| Selektīvā apjoma dati (miljonos EUR) | 2010. gada 31. decembris | 2011. gada 31. decembris | 2012. gada 31. decembris | 2013. gada 31. decembris |
| Kopējie neto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem | 77 262 | 71 496 | 69 135 | 67 250 |
| Noguldījumi | 68 039 | 59 544 | 58 722 | 62 876 |
| Kopējie aktīvi | 120 745 | 106 870 | 104 798 | 110 930 |
| Kopējais pašu kapitāls (31) | 10 905 | – 253 | – 2 042 | 7 874 |

(57)

Bankas galvenie rādītāji 2010. gada decembrī, 2011. gada decembrī, 2012. gada decembrī un 2013. gada decembrī (konsolidētie dati atbilstoši gada finanšu pārskatiem) ir apkopoti 5. tabulā.

5. tabula

Grieķijas Nacionālās bankas galvenie rādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gadā
   (30)

Peļņa un zaudējumi (miljonos EUR)

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

Neto ienākumi no procentiem

4 148

3 843

3 365

3 157

Kopējie ienākumi no pamatdarbības

4 639

4 372

3 527

3 771

Kopējie izdevumi no pamatdarbības

– 2 512

– 2 541

– 2 322

– 2 547

Ienākumi pirms dalības

2 127

1 833

1 205

1 224

Zaudējumi no vērtības samazināšanās, sedzot kredītrisku

– 1 450

– 3 439

– 2 966

– 1 373

Zaudējumi no vērtības samazināšanās par GGB un aizdevumiem, kas atbilstīgi PSI

0

– 11 783

– 187

0

Neto peļņa/zaudējumi

440

– 12 325

– 2 131

807

Selektīvā apjoma dati (miljonos EUR)

2010. gada 31. decembris

2011. gada 31. decembris

2012. gada 31. decembris

2013. gada 31. decembris

Kopējie neto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem

77 262

71 496

69 135

67 250

Noguldījumi

68 039

59 544

58 722

62 876

Kopējie aktīvi

120 745

106 870

104 798

110 930

Kopējais pašu kapitāls (31)

10 905

– 253

– 2 042

7 874

| (58) | 5. tabula liecina, ka papildus milzīgajiem zaudējumiem, ko Banka iegrāmatoja 2011. gadā saistībā ar PSI programmu (EUR 11 735 miljoni (32)), Banka cieta arī no ienākumu samazināšanās (cita starpā, to radīja arī augstākas noguldījumu izmaksas) un lieliem un augošiem zaudējumiem no tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās Grieķijā un ārvalstīs. Bankas likviditātes stāvokli ietekmēja noguldījumu aizplūšana, bet tās aizdevumu attiecība pret noguldījumiem saglabājās samērā zema salīdzinājumā ar pārējām Grieķijas bankām (118 % 2012. gada 31. decembrī (33)). |
| --- | --- |

(58)

5. tabula liecina, ka papildus milzīgajiem zaudējumiem, ko Banka iegrāmatoja 2011. gadā saistībā ar PSI programmu (EUR 11 735 miljoni (32)), Banka cieta arī no ienākumu samazināšanās (cita starpā, to radīja arī augstākas noguldījumu izmaksas) un lieliem un augošiem zaudējumiem no tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās Grieķijā un ārvalstīs. Bankas likviditātes stāvokli ietekmēja noguldījumu aizplūšana, bet tās aizdevumu attiecība pret noguldījumiem saglabājās samērā zema salīdzinājumā ar pārējām Grieķijas bankām (118 % 2012. gada 31. decembrī (33)).

| (59) | Atbilstoši 2013. gada spriedzes testam, saskaņā ar kuru Bankas kapitāla vajadzības tika aplēstas EUR 2 183 miljonu apmērā pamata scenārija gadījumā, Banka mēģināja piesaistīt tirgū kapitālu EUR 2,5 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(59)

Atbilstoši 2013. gada spriedzes testam, saskaņā ar kuru Bankas kapitāla vajadzības tika aplēstas EUR 2 183 miljonu apmērā pamata scenārija gadījumā, Banka mēģināja piesaistīt tirgū kapitālu EUR 2,5 miljardu apmērā.

| (60) | Banka 2014. gada 6. maijā izziņoja rezervācijas darbības (34) uzsākšanu EUR 2,5 miljardu apmērā (35). |
| --- | --- |

(60)

Banka 2014. gada 6. maijā izziņoja rezervācijas darbības (34) uzsākšanu EUR 2,5 miljardu apmērā (35).

| (61) | Banka 2014. gada 9. maijā izziņoja 1 136,4 miljonu jaunu parasto akciju emisiju un izvietošanu (cena par vienu akciju EUR 2,20) par kopējiem bruto ieņēmumiem EUR 2,5 miljardu apmērā (36). Akciju kapitāla palielināšana tika veikta, anulējot esošo akcionāru pirmpirkuma tiesības, kā tas tika nolemts akcionāru pilnsapulcē, kura norisinājās Atēnās 2014. gada 10. maijā (37). HFSF apstiprināja akciju kapitāla palielināšanu, pamatojoties uz diviem novērtējuma ziņojumiem, ko veica neatkarīgi eksperti atbilstoši Likumam 3864 (38). |
| --- | --- |

(61)

Banka 2014. gada 9. maijā izziņoja 1 136,4 miljonu jaunu parasto akciju emisiju un izvietošanu (cena par vienu akciju EUR 2,20) par kopējiem bruto ieņēmumiem EUR 2,5 miljardu apmērā (36). Akciju kapitāla palielināšana tika veikta, anulējot esošo akcionāru pirmpirkuma tiesības, kā tas tika nolemts akcionāru pilnsapulcē, kura norisinājās Atēnās 2014. gada 10. maijā (37). HFSF apstiprināja akciju kapitāla palielināšanu, pamatojoties uz diviem novērtējuma ziņojumiem, ko veica neatkarīgi eksperti atbilstoši Likumam 3864 (38).

2.2.   BANKAS VEIKTĀS IEGĀDES ATTIECĪBĀ UZ GRIEĶIJAS BANKU DARBĪBĀM

2.2.1.   Trīs kooperatīvo banku atsevišķu saistību iegāde

| (62) | Grieķijas Banka 2012. gada 18. martā norādīja, ka trīs kooperatīvās bankas neatbilda kapitāla pietiekamības prasībām, un secināja, ka tās nespētu palielināt savu kapitālu. Tāpēc Grieķijas Banka nolēma anulēt to licences un nodeva tās likvidācijai. |
| --- | --- |

(62)

Grieķijas Banka 2012. gada 18. martā norādīja, ka trīs kooperatīvās bankas neatbilda kapitāla pietiekamības prasībām, un secināja, ka tās nespētu palielināt savu kapitālu. Tāpēc Grieķijas Banka nolēma anulēt to licences un nodeva tās likvidācijai.

| (63) | Grieķijas Banka uzskatīja, ka noregulējuma pasākumu veikšanai un jo īpaši noguldījumu pārdošanai izsolē atbilstoši noregulējuma sistēmai (Likuma 3601/2007 63.D pants) un attiecīgā finansējuma deficīta finansēšanai bija izšķiroša nozīme, lai saglabātu noguldītāju uzticēšanās palielinājumu, kas bija vērojams pēc sekmīgas PSI un Otrās stabilizācijas programmas pabeigšanas, un ka, neraugoties uz tirgus noskaņojuma neseno maiņu, šāds noskaņojums bija nestabils. Grieķijas Banka aplēsa, ka 2012. gada 19. martā klientu noguldījumu kopsumma (pamatojoties uz nerevidētiem datiem 2013. gada 30. septembrī) minētajās trijās kooperatīvajās bankās bija aptuveni EUR 325 miljoni. |
| --- | --- |

(63)

Grieķijas Banka uzskatīja, ka noregulējuma pasākumu veikšanai un jo īpaši noguldījumu pārdošanai izsolē atbilstoši noregulējuma sistēmai (Likuma 3601/2007 63.D pants) un attiecīgā finansējuma deficīta finansēšanai bija izšķiroša nozīme, lai saglabātu noguldītāju uzticēšanās palielinājumu, kas bija vērojams pēc sekmīgas PSI un Otrās stabilizācijas programmas pabeigšanas, un ka, neraugoties uz tirgus noskaņojuma neseno maiņu, šāds noskaņojums bija nestabils. Grieķijas Banka aplēsa, ka 2012. gada 19. martā klientu noguldījumu kopsumma (pamatojoties uz nerevidētiem datiem 2013. gada 30. septembrī) minētajās trijās kooperatīvajās bankās bija aptuveni EUR 325 miljoni.

| (64) | Grieķijas Banka uzsāka iegādes un pārņemšanas procedūru, saskaņā ar kuru visi noguldījumi, tostarp starpbanku noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret Grieķijas Noguldījumu un investīciju garantiju fondu (turpmāk – “HDIGF”), izņemot aizdevumus, tiktu nodoti vienam ieguvējam. Grieķijas Banka 2012. gada 20. martā uzaicināja piecas tolaik lielākās Grieķijas kredītiestādes iesniegt savus piedāvājumus. Banka un trīs citas bankas iesniedza saistošus piedāvājumus. Bankas piedāvājums tika atzīts par vēlamo attiecībā uz atlīdzību un laiku, kas vajadzīgs pārvešanas pabeigšanai. Banka piedāvāja maksāt kā atlīdzību summu, kas atbilst [...] (39) % no pārvestajiem noguldījumiem, un aplēsa, ka pārvešanu varētu pabeigt vienas darbdienas laikā. |
| --- | --- |

(64)

Grieķijas Banka uzsāka iegādes un pārņemšanas procedūru, saskaņā ar kuru visi noguldījumi, tostarp starpbanku noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret Grieķijas Noguldījumu un investīciju garantiju fondu (turpmāk – “HDIGF”), izņemot aizdevumus, tiktu nodoti vienam ieguvējam. Grieķijas Banka 2012. gada 20. martā uzaicināja piecas tolaik lielākās Grieķijas kredītiestādes iesniegt savus piedāvājumus. Banka un trīs citas bankas iesniedza saistošus piedāvājumus. Bankas piedāvājums tika atzīts par vēlamo attiecībā uz atlīdzību un laiku, kas vajadzīgs pārvešanas pabeigšanai. Banka piedāvāja maksāt kā atlīdzību summu, kas atbilst [...] (39) % no pārvestajiem noguldījumiem, un aplēsa, ka pārvešanu varētu pabeigt vienas darbdienas laikā.

2.2.1.1.   Kooperatīvā banka Lesvos-Limnos (turpmāk – “Lesvos-Limnos banka)”

| (65) | Grieķijas Banka 2012. gada 23. martā nolēma, ka Lesvos-Limnos bankas noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret HDIGF jānodod Bankai (40). Saskaņā ar Grieķijas Banku (41) pārvesto saistību patiesās vērtības summa bija EUR [...] miljoni, bet aktīvu pārvešana netika veikta. Atlīdzība tika aprēķināta (42) EUR [...] miljonu apmērā, tas ir, [...] % no pārvestajiem noguldījumiem. Finansējuma deficītu sedza HFSF atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam. HFSF2012. gada 10. aprīlī apmaksāja divas trešdaļas no kopējā finansējuma deficīta ar EFSF parādzīmēm, vienlaikus apņemoties, ka atlikusī summa tiks samaksāta, kad galīgi tiks noteikts finansējuma deficīts. Grieķijas Banka 2012. gada 22. jūnijā noteica, ka Lesvos-Limnos bankas galīgā finansējuma deficīta summa bija EUR 56,6 miljoni. HFSF sedza finansējuma deficīta neapmaksāto daļu 2012. gada 20. jūlijā. |
| --- | --- |

(65)

Grieķijas Banka 2012. gada 23. martā nolēma, ka Lesvos-Limnos bankas noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret HDIGF jānodod Bankai (40). Saskaņā ar Grieķijas Banku (41) pārvesto saistību patiesās vērtības summa bija EUR [...] miljoni, bet aktīvu pārvešana netika veikta. Atlīdzība tika aprēķināta (42) EUR [...] miljonu apmērā, tas ir, [...] % no pārvestajiem noguldījumiem. Finansējuma deficītu sedza HFSF atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam. HFSF2012. gada 10. aprīlī apmaksāja divas trešdaļas no kopējā finansējuma deficīta ar EFSF parādzīmēm, vienlaikus apņemoties, ka atlikusī summa tiks samaksāta, kad galīgi tiks noteikts finansējuma deficīts. Grieķijas Banka 2012. gada 22. jūnijā noteica, ka Lesvos-Limnos bankas galīgā finansējuma deficīta summa bija EUR 56,6 miljoni. HFSF sedza finansējuma deficīta neapmaksāto daļu 2012. gada 20. jūlijā.

| (66) | Noregulējuma laikā Lesvos-Limnos bankā strādāja 37 cilvēki un tai bija 3 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Lesvos-Limnos bankas filiāli, un tās darbinieki tika atlaisti. |
| --- | --- |

(66)

Noregulējuma laikā Lesvos-Limnos bankā strādāja 37 cilvēki un tai bija 3 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Lesvos-Limnos bankas filiāli, un tās darbinieki tika atlaisti.

2.2.1.2.   Kooperatīvā banka Achaia (turpmāk – “Achaia banka)”

| (67) | Grieķijas Banka 2012. gada 23. martā nolēma, ka Achaia bankas noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret HDIGF jānodod Bankai (43). Saskaņā ar Grieķijas Banku (44) pārvesto saistību patiesās vērtības summa bija EUR [...] miljoni, bet aktīvu pārvešana netika veikta. Atlīdzība tika aprēķināta (45) EUR [...] miljonu apmērā, tas ir, [...] % no pārvesto noguldījumu kapitāla. Finansējuma deficītu sedza HFSF atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam. HFSF2012. gada 10. aprīlī apmaksāja divas trešdaļas no kopējā finansējuma deficīta ar EFSF parādzīmēm, vienlaikus apņemoties, ka atlikusī summa tiks samaksāta, kad galīgi tiks noteikts finansējuma deficīts. Grieķijas Banka 2012. gada 22. jūnijā noteica, ka Achaia bankas galīgā finansējuma deficīta summa bija EUR 212,9 miljoni. HFSF sedza finansējuma deficīta neapmaksāto daļu 2012. gada 20. jūlijā. |
| --- | --- |

(67)

Grieķijas Banka 2012. gada 23. martā nolēma, ka Achaia bankas noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret HDIGF jānodod Bankai (43). Saskaņā ar Grieķijas Banku (44) pārvesto saistību patiesās vērtības summa bija EUR [...] miljoni, bet aktīvu pārvešana netika veikta. Atlīdzība tika aprēķināta (45) EUR [...] miljonu apmērā, tas ir, [...] % no pārvesto noguldījumu kapitāla. Finansējuma deficītu sedza HFSF atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam. HFSF2012. gada 10. aprīlī apmaksāja divas trešdaļas no kopējā finansējuma deficīta ar EFSF parādzīmēm, vienlaikus apņemoties, ka atlikusī summa tiks samaksāta, kad galīgi tiks noteikts finansējuma deficīts. Grieķijas Banka 2012. gada 22. jūnijā noteica, ka Achaia bankas galīgā finansējuma deficīta summa bija EUR 212,9 miljoni. HFSF sedza finansējuma deficīta neapmaksāto daļu 2012. gada 20. jūlijā.

| (68) | Noregulējuma laikā Achaia bankā strādāja 103 cilvēki un tai bija 13 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Achaia bankas filiāli, un tās darbinieki tika atlaisti. |
| --- | --- |

(68)

Noregulējuma laikā Achaia bankā strādāja 103 cilvēki un tai bija 13 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Achaia bankas filiāli, un tās darbinieki tika atlaisti.

2.2.1.3.   Kooperatīvā banka Lamia (turpmāk – “Lamia banka”)

| (69) | Grieķijas Banka 2012. gada 23. martā nolēma, ka Lamia bankas noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret HDIGF jānodod Bankai (46). Saskaņā ar Grieķijas Banku pārvesto saistību patiesās vērtības summa bija EUR [...] miljoni, bet aktīvu pārvešana netika veikta. Atlīdzība tika aprēķināta (47) EUR [...] miljonu apmērā, tas ir, [...] % no pārvesto noguldījumu kapitāla. Finansējuma deficītu sedza HFSF atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam. HFSF2012. gada 10. aprīlī apmaksāja divas trešdaļas no kopējā finansējuma deficīta ar EFSF parādzīmēm, vienlaikus apņemoties, ka atlikusī summa tiks samaksāta, kad galīgi tiks noteikts finansējuma deficīts. Grieķijas Banka 2012. gada 22. jūnijā noteica, ka Lamia bankas galīgā finansējuma deficīta summa bija EUR 56,3 miljoni. HFSF sedza finansējuma deficīta neapmaksāto daļu 2012. gada 20. jūlijā. |
| --- | --- |

(69)

Grieķijas Banka 2012. gada 23. martā nolēma, ka Lamia bankas noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret HDIGF jānodod Bankai (46). Saskaņā ar Grieķijas Banku pārvesto saistību patiesās vērtības summa bija EUR [...] miljoni, bet aktīvu pārvešana netika veikta. Atlīdzība tika aprēķināta (47) EUR [...] miljonu apmērā, tas ir, [...] % no pārvesto noguldījumu kapitāla. Finansējuma deficītu sedza HFSF atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam. HFSF2012. gada 10. aprīlī apmaksāja divas trešdaļas no kopējā finansējuma deficīta ar EFSF parādzīmēm, vienlaikus apņemoties, ka atlikusī summa tiks samaksāta, kad galīgi tiks noteikts finansējuma deficīts. Grieķijas Banka 2012. gada 22. jūnijā noteica, ka Lamia bankas galīgā finansējuma deficīta summa bija EUR 56,3 miljoni. HFSF sedza finansējuma deficīta neapmaksāto daļu 2012. gada 20. jūlijā.

| (70) | Noregulējuma laikā Lamia bankā strādāja 47 cilvēki un tai bija 5 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Lamia bankas filiāli, un tās darbinieki tika atlaisti. |
| --- | --- |

(70)

Noregulējuma laikā Lamia bankā strādāja 47 cilvēki un tai bija 5 filiāles. Banka nepārņēma nevienu Lamia bankas filiāli, un tās darbinieki tika atlaisti.

| (71) | Trīs kooperatīvo banku finansējuma deficīta summas ir norādītas 6. tabulā.

  6. tabula


  Trīs kooperatīvo banku galīgais finansējuma deficīts | Galīgais finansējuma deficīts
  (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- |
| Lesvos-Limnos banka | 56,6 |
| Achaia banka | 212,9 |
| Lamia banka | 56,3 |
| Kopā | 325,8 |
| Avoti: Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas 2012. gada 22. jūnija Lēmumi 3/1, 3/2, 3/3. |

(71)

Trīs kooperatīvo banku finansējuma deficīta summas ir norādītas 6. tabulā.

6. tabula

Trīs kooperatīvo banku galīgais finansējuma deficīts

Galīgais finansējuma deficīts

(miljonos EUR)

Lesvos-Limnos banka

56,6

Achaia banka

212,9

Lamia banka

56,3

Kopā

325,8

Avoti: Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas 2012. gada 22. jūnija Lēmumi 3/1, 3/2, 3/3.

2.2.2.   
  First Business Bank atsevišķu aktīvu un saistību iegāde

| (72) | FB Bank bija maza banka, kuras kopējais bilances lielums tās noregulējuma laikā bija EUR 1,4 miljardi, un tirgus daļa mazāka nekā 1 % aizdevumos un noguldījumos. FB Bank2012. gada 31. decembrī bija 19 filiāles visā Grieķijā, un tajā strādāja 260 darbinieku. |
| --- | --- |

(72)

FB Bank bija maza banka, kuras kopējais bilances lielums tās noregulējuma laikā bija EUR 1,4 miljardi, un tirgus daļa mazāka nekā 1 % aizdevumos un noguldījumos. FB Bank2012. gada 31. decembrī bija 19 filiāles visā Grieķijā, un tajā strādāja 260 darbinieku.

| (73) | Saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu FB Bank saņēma: i) kapitāla iepludināšanu EUR 50 miljonu apmērā no Grieķijas valsts 2009. gada jūlijā; ii) Grieķijas valsts vērtspapīrus EUR 60 miljonu apmērā 2012. gada maijā (48); un iii) valsts garantiju emitētajām obligācijām ar nominālvērtību EUR 50 miljoni 2011. gada martā. |
| --- | --- |

(73)

Saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu FB Bank saņēma: i) kapitāla iepludināšanu EUR 50 miljonu apmērā no Grieķijas valsts 2009. gada jūlijā; ii) Grieķijas valsts vērtspapīrus EUR 60 miljonu apmērā 2012. gada maijā (48); un iii) valsts garantiju emitētajām obligācijām ar nominālvērtību EUR 50 miljoni 2011. gada martā.

| (74) | FB Bank piedalījās PSI programmā, apmainot GGB ar nominālvērtību EUR 70 miljoni. Kā norādīts 2. tabulā, tās kopējā ar PSI saistītā vērtība sasniedza aptuveni EUR 49 miljonus pirms nodokļiem. Kā norādīts 3. tabulā, FB Bank kapitāla vajadzības 2012. gada spriedzes testā bija aplēstas EUR 168 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(74)

FB Bank piedalījās PSI programmā, apmainot GGB ar nominālvērtību EUR 70 miljoni. Kā norādīts 2. tabulā, tās kopējā ar PSI saistītā vērtība sasniedza aptuveni EUR 49 miljonus pirms nodokļiem. Kā norādīts 3. tabulā, FB Bank kapitāla vajadzības 2012. gada spriedzes testā bija aplēstas EUR 168 miljonu apmērā.

First Business Bank iegāde

| (75) | Grieķijas Banka 2012. gada 8. novembrī lūdza FB Bank pabeigt kapitāla palielināšanu līdz 2013. gada 30. aprīlim, lai atjaunotu tās pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju. |
| --- | --- |

(75)

Grieķijas Banka 2012. gada 8. novembrī lūdza FB Bank pabeigt kapitāla palielināšanu līdz 2013. gada 30. aprīlim, lai atjaunotu tās pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju.

| (76) | Tā kā FB Bank līdz 2013. gada 30. aprīlim nepiesaistīja vajadzīgo kapitālu, Grieķijas Banka nolēma uzsākt FB Bank licences anulēšanu un nodeva to likvidācijai. |
| --- | --- |

(76)

Tā kā FB Bank līdz 2013. gada 30. aprīlim nepiesaistīja vajadzīgo kapitālu, Grieķijas Banka nolēma uzsākt FB Bank licences anulēšanu un nodeva to likvidācijai.

| (77) | Grieķijas Banka uzskatīja, ka ļoti svarīga bija noregulējuma pasākumu uzsākšana, īstenojot iegādes un pārņemšanas procedūru, jo īpaši attiecīgā finansējuma deficīta finansēšana un saistīto kapitāla vajadzību segšana attiecībā uz pārvestajiem aktīviem, lai saglabātu noguldītāju uzticēšanos Grieķijas banku sistēmai un tādējādi saglabātu finanšu stabilitāti. Grieķijas Banka aplēsa, ka 2012. gada 31. decembrī klientu noguldījumu kopsumma FB Bank sasniedza aptuveni EUR 1 278 miljonus, no kuriem tikai EUR 830 miljonus garantēja HDIGF. Tādējādi, ja FB Bank tiktu nodota likvidācijai, nepiemērojot noregulējuma pasākumus, noguldījumi aptuveni EUR 448 miljonu apmērā paliktu bez seguma. |
| --- | --- |

(77)

Grieķijas Banka uzskatīja, ka ļoti svarīga bija noregulējuma pasākumu uzsākšana, īstenojot iegādes un pārņemšanas procedūru, jo īpaši attiecīgā finansējuma deficīta finansēšana un saistīto kapitāla vajadzību segšana attiecībā uz pārvestajiem aktīviem, lai saglabātu noguldītāju uzticēšanos Grieķijas banku sistēmai un tādējādi saglabātu finanšu stabilitāti. Grieķijas Banka aplēsa, ka 2012. gada 31. decembrī klientu noguldījumu kopsumma FB Bank sasniedza aptuveni EUR 1 278 miljonus, no kuriem tikai EUR 830 miljonus garantēja HDIGF. Tādējādi, ja FB Bank tiktu nodota likvidācijai, nepiemērojot noregulējuma pasākumus, noguldījumi aptuveni EUR 448 miljonu apmērā paliktu bez seguma.

| (78) | Minēto finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ Grieķijas Banka uzsāka FB Bank atsevišķu aktīvu un saistību, tostarp noguldījumu, pārdošanu izsolē. Tomēr FB Bank aktīvu iegāde varētu radīt papildu kapitāla vajadzības ieguvējam, un tāpēc neviena banka nepiekristu iegādāties minētos aktīvus un saistības. Grieķijas Banka savā 2013. gada 8. maija vēstulē HFSF norādīja, ka tā uzskata par atbilstošu, ka HFSF segtu šīs kapitāla vajadzības kā daļu no noregulējuma izmaksām. Savā 2013. gada 10. maija galīgajā saistošajā piedāvājumā Banka lūdza, lai HFSF sedz kapitāla vajadzības, ko radīja no FB Bank pārvesto aktīvu iegāde. Noregulējuma laikā Grieķijas Banka aplēsa šo kapitāla vajadzību summu aptuveni EUR 100 miljonu apmērā (49). |
| --- | --- |

(78)

Minēto finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ Grieķijas Banka uzsāka FB Bank atsevišķu aktīvu un saistību, tostarp noguldījumu, pārdošanu izsolē. Tomēr FB Bank aktīvu iegāde varētu radīt papildu kapitāla vajadzības ieguvējam, un tāpēc neviena banka nepiekristu iegādāties minētos aktīvus un saistības. Grieķijas Banka savā 2013. gada 8. maija vēstulē HFSF norādīja, ka tā uzskata par atbilstošu, ka HFSF segtu šīs kapitāla vajadzības kā daļu no noregulējuma izmaksām. Savā 2013. gada 10. maija galīgajā saistošajā piedāvājumā Banka lūdza, lai HFSF sedz kapitāla vajadzības, ko radīja no FB Bank pārvesto aktīvu iegāde. Noregulējuma laikā Grieķijas Banka aplēsa šo kapitāla vajadzību summu aptuveni EUR 100 miljonu apmērā (49).

| (79) | Tikai Banka un vēl kāda banka 2013. gada 8. maijā iesniedza nesaistošus piedāvājumus. Abu banku piedāvājumu pamatā bija nosacījums, ka HFSF segtu gan finansējuma deficītu, gan kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem. Banka 2013. gada 10. maijā iesniedza savu galīgo piedāvājumu. Grieķijas Banka nolēma pārvest FB Bank aktīvus un saistības uz Banku, kuras piedāvājums tika uzskatīts par vēlamo. |
| --- | --- |

(79)

Tikai Banka un vēl kāda banka 2013. gada 8. maijā iesniedza nesaistošus piedāvājumus. Abu banku piedāvājumu pamatā bija nosacījums, ka HFSF segtu gan finansējuma deficītu, gan kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem. Banka 2013. gada 10. maijā iesniedza savu galīgo piedāvājumu. Grieķijas Banka nolēma pārvest FB Bank aktīvus un saistības uz Banku, kuras piedāvājums tika uzskatīts par vēlamo.

| (80) | Uz Banku tika pārvesti klientu aizņēmumi (izņemot aizņēmumus, kuru maksājumi pastāvīgi tika kavēti) un lielākā daļa skaidras naudas, kā arī nemateriālie aktīvi un nemateriālās vērtības, īpašumtiesības, līgumi par īpašuma nomu vai iegādi, starpbanku saistības un klientu noguldījumi. |
| --- | --- |

(80)

Uz Banku tika pārvesti klientu aizņēmumi (izņemot aizņēmumus, kuru maksājumi pastāvīgi tika kavēti) un lielākā daļa skaidras naudas, kā arī nemateriālie aktīvi un nemateriālās vērtības, īpašumtiesības, līgumi par īpašuma nomu vai iegādi, starpbanku saistības un klientu noguldījumi.

| (81) | Saskaņā ar Grieķijas Bankas sākotnējo novērtējumu noregulējuma laikā (50) no FB Bank uz Banku pārvesto saistību vērtība tika aplēsta EUR 1 402 miljonu apmērā, turpretī pārvesto aktīvu vērtība tika aplēsta EUR 878 miljonu apmērā, un starpība bija finansējuma deficīts EUR 524 miljonu apmērā. Finansējuma deficītu atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam sedza HFSF, kas 2013. gada 28. jūnijā apmaksāja divas trešdaļas aplēstā finansējuma deficīta, t. i., EUR 349,6 miljonus. Pēc tam, kad Grieķijas Banka 2013. gada 7. novembrī (51) pabeidza aprēķināt finansējuma deficītu EUR 457 miljonu apmērā, HFSF2013. gada 13. novembrī (52) samaksāja Bankai atlikumu EUR 107,4 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar Grieķijas Bankas sākotnējo novērtējumu noregulējuma laikā (50) no FB Bank uz Banku pārvesto saistību vērtība tika aplēsta EUR 1 402 miljonu apmērā, turpretī pārvesto aktīvu vērtība tika aplēsta EUR 878 miljonu apmērā, un starpība bija finansējuma deficīts EUR 524 miljonu apmērā. Finansējuma deficītu atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam sedza HFSF, kas 2013. gada 28. jūnijā apmaksāja divas trešdaļas aplēstā finansējuma deficīta, t. i., EUR 349,6 miljonus. Pēc tam, kad Grieķijas Banka 2013. gada 7. novembrī (51) pabeidza aprēķināt finansējuma deficītu EUR 457 miljonu apmērā, HFSF2013. gada 13. novembrī (52) samaksāja Bankai atlikumu EUR 107,4 miljonu apmērā.

2.2.3.   
  Probank atsevišķu aktīvu un saistību iegāde

| (82) | Probank2013. gada 31. martā bija 112 filiāļu tīkls visā Grieķijā, un tajā strādāja 1 087 darbinieki (53). |
| --- | --- |

(82)

Probank2013. gada 31. martā bija 112 filiāļu tīkls visā Grieķijā, un tajā strādāja 1 087 darbinieki (53).

| (83) | Probank bilances lielums 2013. gada 30. jūnijā bija aptuveni EUR 3,2 miljardi (54). 2013. gada 31. martāProbank bija 1,1 % tirgus daļa aizdevumos un 1,7 % tirgus daļa noguldījumos. |
| --- | --- |

(83)

Probank bilances lielums 2013. gada 30. jūnijā bija aptuveni EUR 3,2 miljardi (54). 2013. gada 31. martāProbank bija 1,1 % tirgus daļa aizdevumos un 1,7 % tirgus daļa noguldījumos.

| (84) | Probank piedalījās PSI programmā, apmainot GGB ar nominālvērtību EUR 415 miljoni. Kā norādīts 2. tabulā, tās kopējā ar PSI saistītā vērtība sasniedza aptuveni EUR 295 miljonus pirms nodokļiem. Kā norādīts 3. tabulā, Probank kapitāla vajadzības 2012. gada spriedzes testā bija aplēstas EUR 282 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(84)

Probank piedalījās PSI programmā, apmainot GGB ar nominālvērtību EUR 415 miljoni. Kā norādīts 2. tabulā, tās kopējā ar PSI saistītā vērtība sasniedza aptuveni EUR 295 miljonus pirms nodokļiem. Kā norādīts 3. tabulā, Probank kapitāla vajadzības 2012. gada spriedzes testā bija aplēstas EUR 282 miljonu apmērā.

Probank iegāde

| (85) | Grieķijas Banka 2012. gada 26. oktobrī lūdza Probank palielināt tās kapitālu par EUR 282 miljoniem. |
| --- | --- |

(85)

Grieķijas Banka 2012. gada 26. oktobrī lūdza Probank palielināt tās kapitālu par EUR 282 miljoniem.

| (86) | Tā kā Probank nepalielināja savu kapitālu, 2013. gada jūlijā Grieķijas Banka nolēma uzsākt Probank licences anulēšanu un nodeva to likvidācijai (55). Konkrētāk, Probank pašu kapitāls bija negatīvs un tika aplēsts aptuveni EUR –16 miljonu apmērā, pamatojoties uz konsolidētajiem datiem 2013. gada 31. martā. Tādējādi Probank neatbilda tās minimālajām kapitāla prasībām, un tās pašu kapitāls bija zemāks nekā jebkuras bankas minimālais akciju kapitāls, kā norādīts Likuma 3601/2007 5. panta 4. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(86)

Tā kā Probank nepalielināja savu kapitālu, 2013. gada jūlijā Grieķijas Banka nolēma uzsākt Probank licences anulēšanu un nodeva to likvidācijai (55). Konkrētāk, Probank pašu kapitāls bija negatīvs un tika aplēsts aptuveni EUR –16 miljonu apmērā, pamatojoties uz konsolidētajiem datiem 2013. gada 31. martā. Tādējādi Probank neatbilda tās minimālajām kapitāla prasībām, un tās pašu kapitāls bija zemāks nekā jebkuras bankas minimālais akciju kapitāls, kā norādīts Likuma 3601/2007 5. panta 4. punkta a) apakšpunktā.

| (87) | Grieķijas Banka uzskatīja, ka noregulējuma pasākumi bija izšķiroši, lai saglabātu noguldītāju uzticēšanos Grieķijas banku sistēmai un tādējādi saglabātu finanšu stabilitāti. Grieķijas Banka aplēsa, ka 2013. gada 31. martā klientu noguldījumu kopsumma Probank sasniedza aptuveni EUR 3 123 miljonus, no kuriem tikai EUR 1 998 miljonus garantēja HDIGF. Tādējādi, ja Probank tiktu nodota likvidācijai, nepiemērojot noregulējuma pasākumus, noguldījumi aptuveni EUR 1 125 miljonu apmērā paliktu bez seguma. |
| --- | --- |

(87)

Grieķijas Banka uzskatīja, ka noregulējuma pasākumi bija izšķiroši, lai saglabātu noguldītāju uzticēšanos Grieķijas banku sistēmai un tādējādi saglabātu finanšu stabilitāti. Grieķijas Banka aplēsa, ka 2013. gada 31. martā klientu noguldījumu kopsumma Probank sasniedza aptuveni EUR 3 123 miljonus, no kuriem tikai EUR 1 998 miljonus garantēja HDIGF. Tādējādi, ja Probank tiktu nodota likvidācijai, nepiemērojot noregulējuma pasākumus, noguldījumi aptuveni EUR 1 125 miljonu apmērā paliktu bez seguma.

| (88) | Minēto finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ Grieķijas Banka uzsāka Probank atsevišķu aktīvu un saistību, tostarp noguldījumu, pārdošanu izsolē. Tomēr Probank aktīvu iegāde varētu radīt papildu kapitāla vajadzības ieguvējam, un tāpēc neviena banka nepiekristu iegādāties minētos aktīvus un saistības. Tāpēc savā 2013. gada 25. jūlija galīgajā saistošajā piedāvājumā Banka lūdza, lai HFSF sedz kapitāla vajadzības, ko radīja no Probank pārvesto aktīvu iegāde. Novērtējot saņemtos piedāvājumus, HFSF ņēma vērā pieprasītās saistības segt minētās kapitāla vajadzības. Šīs kapitāla vajadzības tika aplēstas EUR [180–280] miljonu apmērā (56). |
| --- | --- |

(88)

Minēto finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ Grieķijas Banka uzsāka Probank atsevišķu aktīvu un saistību, tostarp noguldījumu, pārdošanu izsolē. Tomēr Probank aktīvu iegāde varētu radīt papildu kapitāla vajadzības ieguvējam, un tāpēc neviena banka nepiekristu iegādāties minētos aktīvus un saistības. Tāpēc savā 2013. gada 25. jūlija galīgajā saistošajā piedāvājumā Banka lūdza, lai HFSF sedz kapitāla vajadzības, ko radīja no Probank pārvesto aktīvu iegāde. Novērtējot saņemtos piedāvājumus, HFSF ņēma vērā pieprasītās saistības segt minētās kapitāla vajadzības. Šīs kapitāla vajadzības tika aplēstas EUR [180–280] miljonu apmērā (56).

| (89) | Kāda cita liela Grieķijas banka 2013. gada 24. jūlijā iesniedza piedāvājuma projektu, un 2013. gada 25. jūlijā Banka iesniedza savu piedāvājumu. Abu banku piedāvājumu pamatā bija nosacījums, ka HFSF segtu gan finansējuma deficītu, gan kapitāla vajadzības, ko radīja pārvestie aktīvi. Grieķijas Banka nolēma pārvest Probank aktīvus un saistības uz Banku, kuras piedāvājums tika uzskatīts par vēlamo. |
| --- | --- |

(89)

Kāda cita liela Grieķijas banka 2013. gada 24. jūlijā iesniedza piedāvājuma projektu, un 2013. gada 25. jūlijā Banka iesniedza savu piedāvājumu. Abu banku piedāvājumu pamatā bija nosacījums, ka HFSF segtu gan finansējuma deficītu, gan kapitāla vajadzības, ko radīja pārvestie aktīvi. Grieķijas Banka nolēma pārvest Probank aktīvus un saistības uz Banku, kuras piedāvājums tika uzskatīts par vēlamo.

| (90) | Uz Banku tika pārvesti klientu aizņēmumi (izņemot aizņēmumus, kuru maksājumi pastāvīgi tika kavēti) un lielākā daļa skaidras naudas, kā arī nemateriālie aktīvi un nemateriālās vērtības, īpašumtiesības, līgumi par īpašuma nomu vai iegādi, starpbanku saistības un klientu noguldījumi. |
| --- | --- |

(90)

Uz Banku tika pārvesti klientu aizņēmumi (izņemot aizņēmumus, kuru maksājumi pastāvīgi tika kavēti) un lielākā daļa skaidras naudas, kā arī nemateriālie aktīvi un nemateriālās vērtības, īpašumtiesības, līgumi par īpašuma nomu vai iegādi, starpbanku saistības un klientu noguldījumi.

| (91) | Saskaņā ar Grieķijas Bankas sākotnējo novērtējumu noregulējuma laikā (57) no Probank uz Banku pārvesto saistību vērtība tika aplēsta EUR 3 198,9 miljonu apmērā, turpretī pārvesto aktīvu vērtība tika aplēsta EUR 2 961,4 miljonu apmērā, un starpība bija finansējuma deficīts EUR 237,6 miljonu apmērā. Finansējuma deficītu atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam sedza HFSF, kas 2013. gada 9. augustā apmaksāja skaidrā naudā divas trešdaļas aplēstā finansējuma deficīta, t. i., EUR 158,4 miljonus. Finansējuma deficīta, kura aprēķinu Grieķijas Banka pabeidza 2013. gada 30. decembrī, summa bija EUR 562,7 miljoni (58). HFSF2013. gada 31. decembrī apmaksāja Bankai atlikumu EUR 404,4 miljonu apmērā skaidrā naudā (59). |
| --- | --- |

(91)

Saskaņā ar Grieķijas Bankas sākotnējo novērtējumu noregulējuma laikā (57) no Probank uz Banku pārvesto saistību vērtība tika aplēsta EUR 3 198,9 miljonu apmērā, turpretī pārvesto aktīvu vērtība tika aplēsta EUR 2 961,4 miljonu apmērā, un starpība bija finansējuma deficīts EUR 237,6 miljonu apmērā. Finansējuma deficītu atbilstoši Likuma 3601/2007 63.D panta 13. punktam sedza HFSF, kas 2013. gada 9. augustā apmaksāja skaidrā naudā divas trešdaļas aplēstā finansējuma deficīta, t. i., EUR 158,4 miljonus. Finansējuma deficīta, kura aprēķinu Grieķijas Banka pabeidza 2013. gada 30. decembrī, summa bija EUR 562,7 miljoni (58). HFSF2013. gada 31. decembrī apmaksāja Bankai atlikumu EUR 404,4 miljonu apmērā skaidrā naudā (59).

2.3.   ATBALSTA PASĀKUMI

2.3.1.   Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (L1 un A pasākums)

| (92) | Banka saņēma vairāku veidu atbalstu, izmantojot rekapitalizācijas pasākumu, garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu, saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. |
| --- | --- |

(92)

Banka saņēma vairāku veidu atbalstu, izmantojot rekapitalizācijas pasākumu, garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu, saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu.

2.3.1.1.   Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem (L1 pasākums)

| (93) | Banka izmantoja un turpina izmantot atbalstu saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir raksturots kā “L1 pasākums”. Uz 2013. gada 30. novembri (60) Bankai piešķirtās garantijas veidoja aptuveni EUR 14,8 miljardus. Minētajā datumā Bankai sniegto valsts obligāciju neatmaksāto aizņēmumu summa bija EUR 847 miljoni. 2011. gada 15. aprīlī Banka bija saņēmusi valsts obligāciju aizdevumus par summu EUR 787 miljoni un EUR 12,9 miljardus vērtas valsts garantijas. |
| --- | --- |

(93)

Banka izmantoja un turpina izmantot atbalstu saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir raksturots kā “L1 pasākums”. Uz 2013. gada 30. novembri (60) Bankai piešķirtās garantijas veidoja aptuveni EUR 14,8 miljardus. Minētajā datumā Bankai sniegto valsts obligāciju neatmaksāto aizņēmumu summa bija EUR 847 miljoni. 2011. gada 15. aprīlī Banka bija saņēmusi valsts obligāciju aizdevumus par summu EUR 787 miljoni un EUR 12,9 miljardus vērtas valsts garantijas.

| (94) | Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 25. jūnijā, Grieķijas iestādes informēja par nodomu pārstrukturēšanas posmā turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu Bankai saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. |
| --- | --- |

(94)

Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 25. jūnijā, Grieķijas iestādes informēja par nodomu pārstrukturēšanas posmā turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu Bankai saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu.

2.3.1.2.   Valsts rekapitalizācija, kas piešķirta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu (A pasākums)

| (95) | Grieķija atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī iepludināja Bankā kapitālu attiecīgi EUR 350 miljonu un EUR 1 000 miljonu apmērā, kopumā EUR 1 350 miljonu apmērā (A pasākums), kas līdzvērtīgs aptuveni 2 % no Bankas riska svērtajiem aktīviem (turpmāk – “RWA”) tajā laikā. |
| --- | --- |

(95)

Grieķija atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī iepludināja Bankā kapitālu attiecīgi EUR 350 miljonu un EUR 1 000 miljonu apmērā, kopumā EUR 1 350 miljonu apmērā (A pasākums), kas līdzvērtīgs aptuveni 2 % no Bankas riska svērtajiem aktīviem (turpmāk – “RWA”) tajā laikā.

| (96) | Rekapitalizācija tika īstenota, emitējot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu termiņu. Priekšrocību akciju termiņš 2010. gadā tika pagarināts, palielinot arī atlīdzību. No sākotnējā piecu gadu laikposma beigām, ja priekšrocību akcijas netiek izpirktas un akcionāru pilnsapulce nepieņem nekādu lēmumu par šo akciju izpirkšanu, Grieķijas finanšu ministrs kumulatīvi palielina kuponu par 2 % gadā (proti, uz 12 % kuponu sestajā gadā, 14 % kuponu septītajā gadā utt.). |
| --- | --- |

(96)

Rekapitalizācija tika īstenota, emitējot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu termiņu. Priekšrocību akciju termiņš 2010. gadā tika pagarināts, palielinot arī atlīdzību. No sākotnējā piecu gadu laikposma beigām, ja priekšrocību akcijas netiek izpirktas un akcionāru pilnsapulce nepieņem nekādu lēmumu par šo akciju izpirkšanu, Grieķijas finanšu ministrs kumulatīvi palielina kuponu par 2 % gadā (proti, uz 12 % kuponu sestajā gadā, 14 % kuponu septītajā gadā utt.).

2.3.2.   Valsts garantētā ELA (L2 pasākums)

| (97) | ELA ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai radušās pagaidu likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, neprasot, lai šāds darījums atbilstu vienotajai monetārajai politikai. Procentu likme, kas šādai finanšu iestādei jāmaksā par ELA, ir par [...] bāzes punktiem augstāka nekā procenti par parasto ECB refinansējumu. |
| --- | --- |

(97)

ELA ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai radušās pagaidu likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, neprasot, lai šāds darījums atbilstu vienotajai monetārajai politikai. Procentu likme, kas šādai finanšu iestādei jāmaksā par ELA, ir par [...] bāzes punktiem augstāka nekā procenti par parasto ECB refinansējumu.

| (98) | Grieķijas Banka ir atbildīga par ELA programmu, un tas nozīmē, ka visas ELA izmaksas un riski, ko tā izraisa, jāsedz Grieķijas Bankai (61). Grieķija ir piešķīrusi Grieķijas Bankai valsts garantiju, ko piemēro Grieķijas Bankas piešķirtās ELA kopsummai. Likuma 3943/2011 50. panta 7. punkta pieņemšana, grozot Likuma 2362/1995 65. panta 1. punktu, atļāva finanšu ministram valsts vārdā piešķirt garantijas Grieķijas Bankai, lai nodrošinātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas izmanto ELA, jāmaksā valstij maksa par garantiju [...] bāzes punktu apmērā. |
| --- | --- |

(98)

Grieķijas Banka ir atbildīga par ELA programmu, un tas nozīmē, ka visas ELA izmaksas un riski, ko tā izraisa, jāsedz Grieķijas Bankai (61). Grieķija ir piešķīrusi Grieķijas Bankai valsts garantiju, ko piemēro Grieķijas Bankas piešķirtās ELA kopsummai. Likuma 3943/2011 50. panta 7. punkta pieņemšana, grozot Likuma 2362/1995 65. panta 1. punktu, atļāva finanšu ministram valsts vārdā piešķirt garantijas Grieķijas Bankai, lai nodrošinātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas izmanto ELA, jāmaksā valstij maksa par garantiju [...] bāzes punktu apmērā.

| (99) | Uz 2012. gada 31. janvāri Banka bija saņēmusi EUR 8,6 miljardus kā valsts garantētu ELA
   (62), bet uz 2012. gada 31. decembri Banka bija saņēmusi EUR 30,9 miljardus kā valsts garantētu ELA
   (63). |
| --- | --- |

(99)

Uz 2012. gada 31. janvāri Banka bija saņēmusi EUR 8,6 miljardus kā valsts garantētu ELA
   (62), bet uz 2012. gada 31. decembri Banka bija saņēmusi EUR 30,9 miljardus kā valsts garantētu ELA
   (63).

2.3.3.   Atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību (B1, B2 un B3 pasākumi)

| (100) | Kopš 2012. gada Banka ir izmantojusi vairākus HFSF piešķirtos kapitāla atbalsta pasākumus. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 7. tabulā.

  7. tabula


  Atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību | Pirmā pagaidu rekapitalizācija 2012. gada maijā (miljonos EUR) | Otrā pagaidu rekapitalizācija 2012. gada decembrī (miljonos EUR) | 2013. gada pavasara rekapitalizācija 2013. gada maijā (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pasākums | B1 | B2 | B3 |
| Summa
  (miljonos EUR) | 7 430 | 2 326 | 8 677 |

(100)

Kopš 2012. gada Banka ir izmantojusi vairākus HFSF piešķirtos kapitāla atbalsta pasākumus. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 7. tabulā.

7. tabula

Atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību

Pirmā pagaidu rekapitalizācija 2012. gada maijā (miljonos EUR)

Otrā pagaidu rekapitalizācija 2012. gada decembrī (miljonos EUR)

2013. gada pavasara rekapitalizācija 2013. gada maijā (miljonos EUR)

Pasākums

B1

B2

B3

Summa

(miljonos EUR)

7 430

2 326

8 677

2.3.3.1.   Pirmā pagaidu rekapitalizācija (B1 pasākums)

| (101) | NBG lēmuma par procedūras sākšanu 14.–33. apsvērumā ir sniegts detalizēts apraksts par 2012. gada maija (64) pirmo pagaidu rekapitalizāciju (B1 pasākumu). Minētā pasākuma pamatojums un galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā iedaļā. |
| --- | --- |

(101)

NBG lēmuma par procedūras sākšanu 14.–33. apsvērumā ir sniegts detalizēts apraksts par 2012. gada maija (64) pirmo pagaidu rekapitalizāciju (B1 pasākumu). Minētā pasākuma pamatojums un galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā iedaļā.

| (102) | HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apņemoties piedalīties plānotajā Bankas akciju kapitāla palielinājumā par summu līdz EUR 6,9 miljardiem. |
| --- | --- |

(102)

HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apņemoties piedalīties plānotajā Bankas akciju kapitāla palielinājumā par summu līdz EUR 6,9 miljardiem.

| (103) | Atbilstoši B1 pasākumam HFSF2012. gada 28. maijā pārskaitīja Bankai EUR 7,4 miljardus kā EFSF obligācijas saskaņā ar pagaidu rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā 3864/2010, ar ko izveido HFSF (turpmāk – “HFSF likums”). Komisija jau konstatēja NBG lēmuma par procedūras sākšanu 50. apsvērumā, ka “pagaidu rekapitalizācija, kas tika pabeigta 2012. gada 28. maijā, ir saistību vēstulē paredzēta pienākuma izpilde un tādējādi – tā paša atbalsta turpinājums”. Saistību vēstulē minētās summas un pirmo pagaidu rekapitalizāciju Grieķijas Banka aprēķināja, lai nodrošinātu, ka Banka sasniedz kopējo kapitāla rādītāju 8 % 2011. gada 31. decembrī, dienā, kad pagaidu rekapitalizācija retrospektīvi jāiegrāmato Bankas uzskaites dokumentos. Kā liecina 3. tabula, B1 pasākums neattiecās uz visām kapitāla vajadzībām, kas apzinātas 2012. gada spriedzes testā. Bankas kapitāla piesaiste tika plānota, turpinot kapitāla palielināšanu, un pagaidu rekapitalizācija bija paredzēta tikai, lai saglabātu Bankas piemērotību ECB finansējumam līdz brīdim, kad notiks minētā kapitāla palielināšana. |
| --- | --- |

(103)

Atbilstoši B1 pasākumam HFSF2012. gada 28. maijā pārskaitīja Bankai EUR 7,4 miljardus kā EFSF obligācijas saskaņā ar pagaidu rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā 3864/2010, ar ko izveido HFSF (turpmāk – “HFSF likums”). Komisija jau konstatēja NBG lēmuma par procedūras sākšanu 50. apsvērumā, ka “pagaidu rekapitalizācija, kas tika pabeigta 2012. gada 28. maijā, ir saistību vēstulē paredzēta pienākuma izpilde un tādējādi – tā paša atbalsta turpinājums”. Saistību vēstulē minētās summas un pirmo pagaidu rekapitalizāciju Grieķijas Banka aprēķināja, lai nodrošinātu, ka Banka sasniedz kopējo kapitāla rādītāju 8 % 2011. gada 31. decembrī, dienā, kad pagaidu rekapitalizācija retrospektīvi jāiegrāmato Bankas uzskaites dokumentos. Kā liecina 3. tabula, B1 pasākums neattiecās uz visām kapitāla vajadzībām, kas apzinātas 2012. gada spriedzes testā. Bankas kapitāla piesaiste tika plānota, turpinot kapitāla palielināšanu, un pagaidu rekapitalizācija bija paredzēta tikai, lai saglabātu Bankas piemērotību ECB finansējumam līdz brīdim, kad notiks minētā kapitāla palielināšana.

| (104) | Attiecībā uz laikposmu starp pirmās pagaidu rekapitalizācijas datumu un datumu, kad pirmā pagaidu rekapitalizācija tika pārvērsta parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas nolīgums starp Banku un HFSF paredzēja, ka Bankai ir jāmaksā HFSF gada maksa 1 % apmērā no EFSF parādzīmju nominālvērtības un ka jebkuri kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSF parādzīmēm minētajā periodā būs uzskatāmi par papildu kapitāla iemaksu, ko HFSF veic Bankā (65). |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz laikposmu starp pirmās pagaidu rekapitalizācijas datumu un datumu, kad pirmā pagaidu rekapitalizācija tika pārvērsta parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas nolīgums starp Banku un HFSF paredzēja, ka Bankai ir jāmaksā HFSF gada maksa 1 % apmērā no EFSF parādzīmju nominālvērtības un ka jebkuri kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSF parādzīmēm minētajā periodā būs uzskatāmi par papildu kapitāla iemaksu, ko HFSF veic Bankā (65).

2.3.3.2.   Otrā pagaidu rekapitalizācija (B2 pasākums)

| (105) | Banka 2012. gada rudenī iegrāmatoja papildu zaudējumus. Tādējādi tās kapitāls atkal samazinājās zemāk par minimālajām kapitāla prasībām, lai Banka joprojām būtu piemērota ECB refinansējumam. |
| --- | --- |

(105)

Banka 2012. gada rudenī iegrāmatoja papildu zaudējumus. Tādējādi tās kapitāls atkal samazinājās zemāk par minimālajām kapitāla prasībām, lai Banka joprojām būtu piemērota ECB refinansējumam.

| (106) | Tādēļ radās vajadzība pēc otrās pagaidu rekapitalizācijas. HFSF2012. gada 21. decembrī īstenoja otro pagaidu rekapitalizāciju EUR 2 326 miljonu apmērā (B2 pasākumu), kas atkal tika apmaksāts, pārskaitot EFSF obligācijas Bankai. |
| --- | --- |

(106)

Tādēļ radās vajadzība pēc otrās pagaidu rekapitalizācijas. HFSF2012. gada 21. decembrī īstenoja otro pagaidu rekapitalizāciju EUR 2 326 miljonu apmērā (B2 pasākumu), kas atkal tika apmaksāts, pārskaitot EFSF obligācijas Bankai.

| (107) | Abas pagaidu rekapitalizācijas (B1 un B2 pasākums) kopumā nozīmēja to, ka 2012. gada spriedzes testā noteiktās kopējās kapitāla vajadzības (EUR 9,76 miljonu apmērā (66)) HFSF jau bija apmaksājusi 2012. gada 21. decembrī. |
| --- | --- |

(107)

Abas pagaidu rekapitalizācijas (B1 un B2 pasākums) kopumā nozīmēja to, ka 2012. gada spriedzes testā noteiktās kopējās kapitāla vajadzības (EUR 9,76 miljonu apmērā (66)) HFSF jau bija apmaksājusi 2012. gada 21. decembrī.

2.3.3.3.   HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B3 pasākums)

| (108) | Bankas Direktoru padome 2013. gada 22. maijā izziņoja 2 274,1 miljona jaunu akciju emisiju ar nominālvērtību EUR 0,30 par cenu EUR 4,29 par vienu akciju (67). |
| --- | --- |

(108)

Bankas Direktoru padome 2013. gada 22. maijā izziņoja 2 274,1 miljona jaunu akciju emisiju ar nominālvērtību EUR 0,30 par cenu EUR 4,29 par vienu akciju (67).

| (109) | Banka 2013. gada 21. jūnijā (68) izziņoja, ka pilnībā apmaksāts kopējais akciju palielinājums par kopējo summu EUR 9 756 miljoni, ieskaitot prēmijas summas. Kopējā privātā līdzdalība Bankas akciju kapitāla palielināšanā bija EUR 1 079 miljoni (69). Tādējādi HFSF līdzdalība Bankas akciju kapitāla palielināšanā bija EUR 8 677 miljoni (B3 pasākums). |
| --- | --- |

(109)

Banka 2013. gada 21. jūnijā (68) izziņoja, ka pilnībā apmaksāts kopējais akciju palielinājums par kopējo summu EUR 9 756 miljoni, ieskaitot prēmijas summas. Kopējā privātā līdzdalība Bankas akciju kapitāla palielināšanā bija EUR 1 079 miljoni (69). Tādējādi HFSF līdzdalība Bankas akciju kapitāla palielināšanā bija EUR 8 677 miljoni (B3 pasākums).

| (110) | Minētā summa ir vienāda ar B1 un B2 pasākumu summu pēc summas par privāto līdzdalību atņemšanas. Izmantojot Bankas akciju kapitāla palielinājumu, pirmo un otro pagaidu rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākumu) daļēji pārvērta pastāvīgā rekapitalizācijā. |
| --- | --- |

(110)

Minētā summa ir vienāda ar B1 un B2 pasākumu summu pēc summas par privāto līdzdalību atņemšanas. Izmantojot Bankas akciju kapitāla palielinājumu, pirmo un otro pagaidu rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākumu) daļēji pārvērta pastāvīgā rekapitalizācijā.

| (111) | Jauno akciju cena tika noteikta kā 50 % no pēc apjoma svērtās vidējās biržas cenas 50 tirdzniecības dienu laikā pirms piedāvājuma cenas noteikšanas. Reversās akciju sadalīšanas un Bankas akciju kapitāla samazināšanas rezultātā, par ko akcionāru ārkārtas pilnsapulce pieņēma lēmumu 2012. gada 29. aprīlī (70), jauno akciju cena tika noteikta EUR 4,29 apmērā par vienu akciju. |
| --- | --- |

(111)

Jauno akciju cena tika noteikta kā 50 % no pēc apjoma svērtās vidējās biržas cenas 50 tirdzniecības dienu laikā pirms piedāvājuma cenas noteikšanas. Reversās akciju sadalīšanas un Bankas akciju kapitāla samazināšanas rezultātā, par ko akcionāru ārkārtas pilnsapulce pieņēma lēmumu 2012. gada 29. aprīlī (70), jauno akciju cena tika noteikta EUR 4,29 apmērā par vienu akciju.

| (112) | Uzreiz pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas lielāko akcionāru, kura daļa sasniedza 84,39 % (71). HFSF emitēja 245 779,6 miljonus garantijas vērtspapīru un piešķīra privātajiem investoriem vienu garantiju par katru parakstīto akciju bez atlīdzības (72). Katra garantija ietvēra tiesības pirkt 8,23 HFSF akcijas norādītos intervālos un norunas cenās. Pirmā īstenošanas diena bija 2013. gada 26. decembris, un pēc tam garantijas realizējamas ik pēc sešiem mēnešiem līdz 2017. gada 26. decembrim. Norunas cena ir vienāda ar parakstīšanās cenu EUR 4,29, kas palielināta par gada procentu likmi (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un pēc tam 8 % gada likme par pēdējiem sešiem mēnešiem) (73). |
| --- | --- |

(112)

Uzreiz pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas lielāko akcionāru, kura daļa sasniedza 84,39 % (71). HFSF emitēja 245 779,6 miljonus garantijas vērtspapīru un piešķīra privātajiem investoriem vienu garantiju par katru parakstīto akciju bez atlīdzības (72). Katra garantija ietvēra tiesības pirkt 8,23 HFSF akcijas norādītos intervālos un norunas cenās. Pirmā īstenošanas diena bija 2013. gada 26. decembris, un pēc tam garantijas realizējamas ik pēc sešiem mēnešiem līdz 2017. gada 26. decembrim. Norunas cena ir vienāda ar parakstīšanās cenu EUR 4,29, kas palielināta par gada procentu likmi (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un pēc tam 8 % gada likme par pēdējiem sešiem mēnešiem) (73).

| (113) | Likumā par HFSF atbilstoši 2014. gada grozījumiem paredzēts, ka tiesību emisijas gadījumā var pielāgot tikai garantijas vērtspapīru norunas cenas. Turklāt pielāgošana jāveic ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kas iegūti, pārdodot HFSF pirmpirkuma tiesības. Pielāgošana nav paredzēta ne-pirmpirkuma akciju kapitāla palielināšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(113)

Likumā par HFSF atbilstoši 2014. gada grozījumiem paredzēts, ka tiesību emisijas gadījumā var pielāgot tikai garantijas vērtspapīru norunas cenas. Turklāt pielāgošana jāveic ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kas iegūti, pārdodot HFSF pirmpirkuma tiesības. Pielāgošana nav paredzēta ne-pirmpirkuma akciju kapitāla palielināšanas gadījumā.

2.3.4.   Atbalsta pasākumi iegādātajiem uzņēmumiem

2.3.4.1.   Valsts atbalsts trim kooperatīvajām bankām

| (114) | Kā jau norādīts 2.2.1. iedaļā, Lesvos-Limnos bankas, Achaia bankas un Lamia bankas finansējuma deficītus attiecīgi EUR 56,6 miljonu, EUR 212,9 miljonu un EUR 56,3 miljonu apmērā sedza HFSF. Tādējādi finansējuma deficīta kopsumma bija 325,8 miljoni. |
| --- | --- |

(114)

Kā jau norādīts 2.2.1. iedaļā, Lesvos-Limnos bankas, Achaia bankas un Lamia bankas finansējuma deficītus attiecīgi EUR 56,6 miljonu, EUR 212,9 miljonu un EUR 56,3 miljonu apmērā sedza HFSF. Tādējādi finansējuma deficīta kopsumma bija 325,8 miljoni.

2.3.4.2.   Atbalsta pasākumi FB Bank

| (115) | Kopš 2009. gada FB Bank ir izmantojusi vairākus atbalsta pasākumus. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 8. tabulā.

  8. tabula


  Pārskats par atbalsta pasākumiem FB Bank












  Atbalsta saņēmējs | Pasākums | Apraksts | Struktūra, kas piešķīrusi atbalstu | Datums | Valsts atbalsta summa (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FB Bank darbības | FB1 | Priekšrocību akcijas, kas piešķirtas atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai | Valsts | 2009. gada jūlijs | 50 |
| FB2 | Grieķijas valsts obligāciju aizdošana saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu | Valsts | No 2009. gada janvāra | 60 |
| FB3 | Valsts garantija emitētajām obligācijām saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu | Valsts | 2011. gada marts | 50 |
| FB4 | Trūkstošā finansējuma nodrošināšana aktīviem, kas pārvesti no FB Bank uz Banku | HFSF | 10.5.2013.
  (noregulējuma diena) | 456,97 |
| FB5 | Saistības segt kapitāla vajadzības attiecībā uz aktīviem, kas pārvesti no FB Bank uz Banku | HFSF | 10.5.2013.
  (noregulējuma diena) | 100 |
| | FB4 un FB5 kopsumma | | | 556,97 |

(115)

Kopš 2009. gada FB Bank ir izmantojusi vairākus atbalsta pasākumus. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 8. tabulā.

8. tabula

Pārskats par atbalsta pasākumiem FB Bank

Atbalsta saņēmējs

Pasākums

Apraksts

Struktūra, kas piešķīrusi atbalstu

Datums

Valsts atbalsta summa (miljonos EUR)

FB Bank darbības

FB1

Priekšrocību akcijas, kas piešķirtas atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai

Valsts

2009. gada jūlijs

50

FB2

Grieķijas valsts obligāciju aizdošana saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu

Valsts

No 2009. gada janvāra

60

FB3

Valsts garantija emitētajām obligācijām saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu

Valsts

2011. gada marts

50

FB4

Trūkstošā finansējuma nodrošināšana aktīviem, kas pārvesti no FB Bank uz Banku

HFSF

10.5.2013.

(noregulējuma diena)

456,97

FB5

Saistības segt kapitāla vajadzības attiecībā uz aktīviem, kas pārvesti no FB Bank uz Banku

HFSF

10.5.2013.

(noregulējuma diena)

100

FB4 un FB5 kopsumma

556,97

2.3.4.2.1.   Valsts rekapitalizācija, ko saņēma FB Bank (FB1 pasākums)

| (116) | Grieķija 2009. gada jūlijā iepludināja EUR 50 miljonus FB Bank, un tolaik tas līdzinājās aptuveni 3 % no tās RWA. Minētā kapitāla iepludināšana tika veikta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. Rekapitalizācija notika, emitējot priekšrocību akcijas. |
| --- | --- |

(116)

Grieķija 2009. gada jūlijā iepludināja EUR 50 miljonus FB Bank, un tolaik tas līdzinājās aptuveni 3 % no tās RWA. Minētā kapitāla iepludināšana tika veikta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. Rekapitalizācija notika, emitējot priekšrocību akcijas.

2.3.4.2.2.   Valsts likviditātes atbalsts, ko saņēma FB Bank (FB2 un FB3 pasākumi)

| (117) | FB Bank izmantoja arī likviditātes atbalstu saskaņā ar garantijas pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. 2009. gada janvārī FB Bank saņēma Grieķijas valsts vērtspapīrus EUR 60 miljonu apmērā, kuru termiņš iestājās 2011. gada decembrī (FB2 pasākums). 2012. gada maijā tā saņēma Grieķijas valsts vērtspapīrus EUR 60 miljonu apmērā, kuru termiņš bija paredzēts 2015. gada aprīlī, taču tie tika anulēti 2013. gada 23. maijā (FB3 pasākums) (74). 2011. gada martā FB Bank saņēma arī valsts garantiju emitētajām obligācijām, kuru nominālvērtība bija EUR 50 miljoni. |
| --- | --- |

(117)

FB Bank izmantoja arī likviditātes atbalstu saskaņā ar garantijas pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. 2009. gada janvārī FB Bank saņēma Grieķijas valsts vērtspapīrus EUR 60 miljonu apmērā, kuru termiņš iestājās 2011. gada decembrī (FB2 pasākums). 2012. gada maijā tā saņēma Grieķijas valsts vērtspapīrus EUR 60 miljonu apmērā, kuru termiņš bija paredzēts 2015. gada aprīlī, taču tie tika anulēti 2013. gada 23. maijā (FB3 pasākums) (74). 2011. gada martā FB Bank saņēma arī valsts garantiju emitētajām obligācijām, kuru nominālvērtība bija EUR 50 miljoni.

2.3.4.2.3.   Pasākumi saistībā ar FB Bank noregulējumu (FB4 un FB5 pasākumi)

i)   No FB Bank uz Banku pārvesto aktīvu finansējuma deficīta segšana EUR 456,97 miljonu apmērā (FB4 pasākums)

| (118) | HFSF sedza finansējuma deficītu (75) aktīviem, kas pārvesti no FB Bank uz Banku. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 10. maija un 7. novembra lēmumiem HFSF apmaksāja kopsummu EUR 456,97 miljonu apmērā divos maksājumos – 2013. gada 26. jūlijā un 13. novembrī (76). |
| --- | --- |

(118)

HFSF sedza finansējuma deficītu (75) aktīviem, kas pārvesti no FB Bank uz Banku. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 10. maija un 7. novembra lēmumiem HFSF apmaksāja kopsummu EUR 456,97 miljonu apmērā divos maksājumos – 2013. gada 26. jūlijā un 13. novembrī (76).

ii)   HFSF saistības segt kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem (FB5 pasākums)

| (119) | Atbilstoši noregulējuma procedūrai HFSF apņēmās segt kapitāla vajadzības saistībā ar to aktīvu iegādi, kas pārvesti no FB Bank. Tādējādi HFSF bija jāiepludina kapitāla summa, kas līdzvērtīga 9 % uz Banku pārvesto RWA. Noregulējuma laikā ar pārvestajiem aktīviem saistītās kapitāla vajadzības tika aplēstas aptuveni EUR 100 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(119)

Atbilstoši noregulējuma procedūrai HFSF apņēmās segt kapitāla vajadzības saistībā ar to aktīvu iegādi, kas pārvesti no FB Bank. Tādējādi HFSF bija jāiepludina kapitāla summa, kas līdzvērtīga 9 % uz Banku pārvesto RWA. Noregulējuma laikā ar pārvestajiem aktīviem saistītās kapitāla vajadzības tika aplēstas aptuveni EUR 100 miljonu apmērā.

| (120) | Kā jau minēts 30. apsvērumā, HFSF neiepludinās Bankā papildu kapitālu, jo Banka savā pārstrukturēšanas plānā atsakās no savām tiesībām lūgt HFSF segt iespējamās kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem. |
| --- | --- |

(120)

Kā jau minēts 30. apsvērumā, HFSF neiepludinās Bankā papildu kapitālu, jo Banka savā pārstrukturēšanas plānā atsakās no savām tiesībām lūgt HFSF segt iespējamās kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem.

2.3.4.3.   Atbalsta pasākumi Probank

| (121) | Probank neizmantoja nevienu atbalsta pasākumu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. Pārskats par citiem atbalsta pasākumiem, ko izmantoja Probank, ir sniegts 9. tabulā.

  9. tabula


  Pārskats par atbalsta pasākumiem Probank












  Atbalsta saņēmējs | Pasākums | Apraksts | Struktūra, kas piešķīrusi atbalstu | Datums | Valsts atbalsta summa (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Probank darbības | PB1 | Trūkstošā finansējuma nodrošināšana aktīviem, kas pārvesti no Probank uz Banku | HFSF | 26.7.2013.
  (noregulējuma diena) | 562,73 |
| PB2 | Saistības segt kapitāla vajadzības attiecībā uz aktīviem, kas pārvesti no Probank uz Banku | HFSF | 26.7.2013.
  (noregulējuma diena) | [180–280] |
| | PB1 un PB2 kopsumma | | | [742,73–842,73] |

(121)

Probank neizmantoja nevienu atbalsta pasākumu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. Pārskats par citiem atbalsta pasākumiem, ko izmantoja Probank, ir sniegts 9. tabulā.

9. tabula

Pārskats par atbalsta pasākumiem Probank

Atbalsta saņēmējs

Pasākums

Apraksts

Struktūra, kas piešķīrusi atbalstu

Datums

Valsts atbalsta summa (miljonos EUR)

Probank darbības

PB1

Trūkstošā finansējuma nodrošināšana aktīviem, kas pārvesti no Probank uz Banku

HFSF

26.7.2013.

(noregulējuma diena)

562,73

PB2

Saistības segt kapitāla vajadzības attiecībā uz aktīviem, kas pārvesti no Probank uz Banku

HFSF

26.7.2013.

(noregulējuma diena)

[180–280]

PB1 un PB2 kopsumma

[742,73–842,73]

2.3.4.3.1.   No Probank uz Banku pārvesto aktīvu finansējuma deficīta segšana EUR 562,73 miljonu apmērā (PB1 pasākums)

| (122) | HFSF sedza finansējuma deficītu aktīviem, kas pārvesti no Probank uz Banku. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 26. jūlija un 30. decembra lēmumiem HFSF apmaksāja kopsummu EUR 562,73 miljonu apmērā divos maksājumos – 2013. gada 9. augustā un 31. decembrī. |
| --- | --- |

(122)

HFSF sedza finansējuma deficītu aktīviem, kas pārvesti no Probank uz Banku. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 26. jūlija un 30. decembra lēmumiem HFSF apmaksāja kopsummu EUR 562,73 miljonu apmērā divos maksājumos – 2013. gada 9. augustā un 31. decembrī.

2.3.4.3.2.   
  HFSF saistības segt kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem (PB2 pasākums)

| (123) | Atbilstoši noregulējuma procedūrai HFSF apņēmās segt pircēja kapitāla vajadzības saistībā ar Probank aktīvu iegādi. Tādējādi HFSF bija jāiepludina kapitāla summa, kas līdzvērtīga 9 % uz Banku pārvesto RWA. Noregulējuma laikā ar pārvestajiem aktīviem saistītās kapitāla vajadzības tika aplēstas aptuveni EUR [180–280] miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(123)

Atbilstoši noregulējuma procedūrai HFSF apņēmās segt pircēja kapitāla vajadzības saistībā ar Probank aktīvu iegādi. Tādējādi HFSF bija jāiepludina kapitāla summa, kas līdzvērtīga 9 % uz Banku pārvesto RWA. Noregulējuma laikā ar pārvestajiem aktīviem saistītās kapitāla vajadzības tika aplēstas aptuveni EUR [180–280] miljonu apmērā.

| (124) | Kā jau minēts 41. apsvērumā, HFSF neiepludinās Bankā papildu kapitālu, jo Banka savā pārstrukturēšanas plānā atsakās no savām tiesībām lūgt HFSF segt iespējamās kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem. |
| --- | --- |

(124)

Kā jau minēts 41. apsvērumā, HFSF neiepludinās Bankā papildu kapitālu, jo Banka savā pārstrukturēšanas plānā atsakās no savām tiesībām lūgt HFSF segt iespējamās kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem.

2.4.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (125) | Grieķija 2014. gada 25. jūnijā iesniedza Bankas pārstrukturēšanas plānu, kurā izskaidroja, kā Banka, esot kombinēta struktūra, kas izveidota, iegādājoties FB Bank, Probank un trīs kooperatīvās bankas, plāno atjaunot tās dzīvotspēju ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(125)

Grieķija 2014. gada 25. jūnijā iesniedza Bankas pārstrukturēšanas plānu, kurā izskaidroja, kā Banka, esot kombinēta struktūra, kas izveidota, iegādājoties FB Bank, Probank un trīs kooperatīvās bankas, plāno atjaunot tās dzīvotspēju ilgtermiņā.

2.4.1.   Iekšzemes operācijas

| (126) | Atbilstoši pārstrukturēšanas plānam Banka galvenās banku darbības izvērsīs lielākoties Grieķijā un Turcijā. |
| --- | --- |

(126)

Atbilstoši pārstrukturēšanas plānam Banka galvenās banku darbības izvērsīs lielākoties Grieķijā un Turcijā.

| (127) | Attiecībā uz Grieķiju Bankas galvenā prioritāte ir atjaunot banku operāciju stabilu rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, proti, līdz 2018. gada 31. decembrim. Šajā nolūkā pārstrukturēšanas plānā paredzēti vairāki pasākumi ar mērķi uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu rezervi, kā arī pasākumi, kas stiprina tās kapitāla stāvokli un bilances struktūru. |
| --- | --- |

(127)

Attiecībā uz Grieķiju Bankas galvenā prioritāte ir atjaunot banku operāciju stabilu rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, proti, līdz 2018. gada 31. decembrim. Šajā nolūkā pārstrukturēšanas plānā paredzēti vairāki pasākumi ar mērķi uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu rezervi, kā arī pasākumi, kas stiprina tās kapitāla stāvokli un bilances struktūru.

| (128) | Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka jau bija uzsākusi plašu racionalizācijas programmu. No 2009. gada 31. decembra līdz 2012. gada 30. decembrim Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā. Tā samazināja savu filiāļu skaitu no 575 (2009. gadā) (77) līdz 511 (2012. gadā) (78), kā arī samazināja darbinieku skaitu Grieķijas banku darbību jomā (no 12 534 darbiniekiem 2009. gada decembrī (79) līdz 11 230 darbinieku 2012. gada decembrī (80)). |
| --- | --- |

(128)

Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka jau bija uzsākusi plašu racionalizācijas programmu. No 2009. gada 31. decembra līdz 2012. gada 30. decembrim Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā. Tā samazināja savu filiāļu skaitu no 575 (2009. gadā) (77) līdz 511 (2012. gadā) (78), kā arī samazināja darbinieku skaitu Grieķijas banku darbību jomā (no 12 534 darbiniekiem 2009. gada decembrī (79) līdz 11 230 darbinieku 2012. gada decembrī (80)).

| (129) | No 2012. gada decembra līdz 2017. gada beigām Banka plāno turpināt darbinieku skaita samazināšanu Grieķijā (no 13 675 līdz [...]) (81), neraugoties uz ietekmi saistībā ar FB Bank un Probank iegādi, kurās strādāja attiecīgi 260 un 1087 darbinieki (82). Starpība starp darbinieku skaitu Grieķijas banku darbību jomā 2012. gada 31. decembrī (11 230) un kopējo Grieķijas darbinieku skaitu 2012. gada beigās (13 675) ir saistīta ar to, ka pieskaitītas tādas nebanku darbības jomas kā apdrošināšana (Ethniki Hellenic General Insurance S.A.), tūrisms (Astir Palace Vouliagmenis S.A.) vai nekustamais īpašums (NBG Pangaea Reic). |
| --- | --- |

(129)

No 2012. gada decembra līdz 2017. gada beigām Banka plāno turpināt darbinieku skaita samazināšanu Grieķijā (no 13 675 līdz [...]) (81), neraugoties uz ietekmi saistībā ar FB Bank un Probank iegādi, kurās strādāja attiecīgi 260 un 1087 darbinieki (82). Starpība starp darbinieku skaitu Grieķijas banku darbību jomā 2012. gada 31. decembrī (11 230) un kopējo Grieķijas darbinieku skaitu 2012. gada beigās (13 675) ir saistīta ar to, ka pieskaitītas tādas nebanku darbības jomas kā apdrošināšana (Ethniki Hellenic General Insurance S.A.), tūrisms (Astir Palace Vouliagmenis S.A.) vai nekustamais īpašums (NBG Pangaea Reic).

| (130) | No 2012. gada decembra līdz 2017. gada beigām Banka turpinās sava iekšzemes tīkla racionalizāciju. Filiāļu skaits palielināsies par [...] – no 511 līdz [...]. Jāatceras, ka 2013. gadā Banka iegādājās FB Bank un Probank tīklus attiecīgi ar 19 un 112 filiālēm. |
| --- | --- |

(130)

No 2012. gada decembra līdz 2017. gada beigām Banka turpinās sava iekšzemes tīkla racionalizāciju. Filiāļu skaits palielināsies par [...] – no 511 līdz [...]. Jāatceras, ka 2013. gadā Banka iegādājās FB Bank un Probank tīklus attiecīgi ar 19 un 112 filiālēm.

| (131) | Paaugstināta efektivitāte filiāļu un darbinieku izmantošanā palīdzēs samazināt tās Grieķijas darbību kopējās izmaksas par [...] %, no EUR 1 301 miljona, rēķinot proporcionāli, 2012. gadā līdz EUR [...] miljoniem 2017. gadā (83). Tādējādi tās banku darbību Grieķijā paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība pārstrukturēšanas perioda beigās nokritīsies zem [...] %. |
| --- | --- |

(131)

Paaugstināta efektivitāte filiāļu un darbinieku izmantošanā palīdzēs samazināt tās Grieķijas darbību kopējās izmaksas par [...] %, no EUR 1 301 miljona, rēķinot proporcionāli, 2012. gadā līdz EUR [...] miljoniem 2017. gadā (83). Tādējādi tās banku darbību Grieķijā paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība pārstrukturēšanas perioda beigās nokritīsies zem [...] %.

| (132) | Pārstrukturēšanas plāns arī raksturo, kā Banka samazinās savas finansēšanas izmaksas, kas ir dzīvotspējas atjaunošanas pamats. Banka plāno, ka spēs maksāt zemākas procentu likmes par saviem noguldījumiem, pamatojoties uz stabilāku vidi un jo īpaši uz Grieķijas ekonomikas paredzamo stabilizāciju un atveseļošanos, kurai atkal tiek gaidīta izaugsme no 2014. gada. Paredzams, ka noguldījumu izkliede (termiņnoguldījumu, beztermiņa noguldījumu un uzkrājumu likmju vidējais rādītājs) Grieķijā samazināsies. Tāpat pārstrukturēšanās periodā samazināsies Bankas atkarība no valsts garantētās ELA un plašākā Eurosistēmas finansējuma. |
| --- | --- |

(132)

Pārstrukturēšanas plāns arī raksturo, kā Banka samazinās savas finansēšanas izmaksas, kas ir dzīvotspējas atjaunošanas pamats. Banka plāno, ka spēs maksāt zemākas procentu likmes par saviem noguldījumiem, pamatojoties uz stabilāku vidi un jo īpaši uz Grieķijas ekonomikas paredzamo stabilizāciju un atveseļošanos, kurai atkal tiek gaidīta izaugsme no 2014. gada. Paredzams, ka noguldījumu izkliede (termiņnoguldījumu, beztermiņa noguldījumu un uzkrājumu likmju vidējais rādītājs) Grieķijā samazināsies. Tāpat pārstrukturēšanās periodā samazināsies Bankas atkarība no valsts garantētās ELA un plašākā Eurosistēmas finansējuma.

| (133) | Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka nostiprinās arī savu bilanci. Tās neto aizdevumu un noguldījumu attiecība Grieķijā turpinās samazināties, bet tās kapitāla pietiekamība uzlabosies (no pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāja 8,4 % grupas līmenī 2013. gada 31. decembrī). |
| --- | --- |

(133)

Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka nostiprinās arī savu bilanci. Tās neto aizdevumu un noguldījumu attiecība Grieķijā turpinās samazināties, bet tās kapitāla pietiekamība uzlabosies (no pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāja 8,4 % grupas līmenī 2013. gada 31. decembrī).

| (134) | Cita Bankas prioritāte ir ieņēmumus nenesošo aizdevumu pārvaldība. Banka uzlabos savus kredītprocesus gan attiecībā uz aizdevumu rašanos (labāks nodrošinājuma segums, samazināti ierobežojumi), gan attiecībā uz ieņēmumus nenesošo aizdevumu pārvaldību. Ieņēmumus nenesošo aizdevumu attiecība [...], pārstrukturēšanas perioda beigās sasniedzot plānoto rādītāju [...] % (84). Riska izmaksas (aizdevumu zaudējumu vērtības samazināšanās) samazināsies no EUR 2 miljardiem 2012. gadā līdz EUR [...] miljardiem 2018. gadā (85). |
| --- | --- |

(134)

Cita Bankas prioritāte ir ieņēmumus nenesošo aizdevumu pārvaldība. Banka uzlabos savus kredītprocesus gan attiecībā uz aizdevumu rašanos (labāks nodrošinājuma segums, samazināti ierobežojumi), gan attiecībā uz ieņēmumus nenesošo aizdevumu pārvaldību. Ieņēmumus nenesošo aizdevumu attiecība [...], pārstrukturēšanas perioda beigās sasniedzot plānoto rādītāju [...] % (84). Riska izmaksas (aizdevumu zaudējumu vērtības samazināšanās) samazināsies no EUR 2 miljardiem 2012. gadā līdz EUR [...] miljardiem 2018. gadā (85).

| (135) | Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu rezerves palielinājums un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai palielināt tās rentabilitāti. Banka prognozē, ka tās peļņa Grieķijā sasniegs EUR [...] miljonus 2014. gadā un EUR [...] miljonus 2018. gadā. Kapitāla atdeve sasniegs [...] % 2017. gadā attiecībā uz Grieķijas darbībām (86), kas ir pietiekami, ņemot vērā Bankas riska profilu attiecīgajā laikā (87). |
| --- | --- |

(135)

Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu rezerves palielinājums un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai palielināt tās rentabilitāti. Banka prognozē, ka tās peļņa Grieķijā sasniegs EUR [...] miljonus 2014. gadā un EUR [...] miljonus 2018. gadā. Kapitāla atdeve sasniegs [...] % 2017. gadā attiecībā uz Grieķijas darbībām (86), kas ir pietiekami, ņemot vērā Bankas riska profilu attiecīgajā laikā (87).

2.4.2.   Starptautiskā banku darbība (izņemot Turciju)

| (136) | Banka jau ir sākusi samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Filiāļu skaits Dienvidaustrumeiropā kopš 2009. gada ir samazināts par 170 (88). |
| --- | --- |

(136)

Banka jau ir sākusi samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Filiāļu skaits Dienvidaustrumeiropā kopš 2009. gada ir samazināts par 170 (88).

| (137) | Banka turpinās sava starptautiskā tīkla pārstrukturēšanu un aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu. Jo īpaši Banka pārdos savus ārvalstu meitasuzņēmumus [...] un pārtrauks savu filiāļu darbību [...]. Minētā darbības pārtraukšana veido [...] % no Bankas aktīviem ārpus Grieķijas un Turcijas, t. i., EUR [...] miljonus no EUR 12,101 miljoniem 2012. gada beigās. |
| --- | --- |

(137)

Banka turpinās sava starptautiskā tīkla pārstrukturēšanu un aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu. Jo īpaši Banka pārdos savus ārvalstu meitasuzņēmumus [...] un pārtrauks savu filiāļu darbību [...]. Minētā darbības pārtraukšana veido [...] % no Bankas aktīviem ārpus Grieķijas un Turcijas, t. i., EUR [...] miljonus no EUR 12,101 miljoniem 2012. gada beigās.

| (138) | Filiāles [...] un [...], kā arī meitasuzņēmums [...] tiks [...]. |
| --- | --- |

(138)

Filiāles [...] un [...], kā arī meitasuzņēmums [...] tiks [...].

| (139) | Minētās darbības pārtraukšanas rezultātā neto mātesuzņēmuma finansējums līdz pārstrukturēšanas perioda beigām tiks ierobežots. |
| --- | --- |

(139)

Minētās darbības pārtraukšanas rezultātā neto mātesuzņēmuma finansējums līdz pārstrukturēšanas perioda beigām tiks ierobežots.

2.4.3.   Turcija

| (140) | Banka plāno samazināt savu īpašuma daļu Finansbank līdz 60 % [...]. |
| --- | --- |

(140)

Banka plāno samazināt savu īpašuma daļu Finansbank līdz 60 % [...].

| (141) | [...] nodrošinās Finansbank [...] un uzlabos Bankas saistības nodrošināt [...] Finansbank pārstrukturēšanas periodā. |
| --- | --- |

(141)

[...] nodrošinās Finansbank [...] un uzlabos Bankas saistības nodrošināt [...] Finansbank pārstrukturēšanas periodā.

| (142) | Banka plāno, ka pārstrukturēšanas periodā Finansbank būtiski augs. Tā arī īstenos izmaksu kontroles plānu. 2014. gadā Finansbank plāno [...] un [...]. Turpmākajos gados [...], nodrošinot izmaksu un ienākumu attiecības samazinājumu no [...] līdz [...] pārstrukturēšanas perioda beigās (89). |
| --- | --- |

(142)

Banka plāno, ka pārstrukturēšanas periodā Finansbank būtiski augs. Tā arī īstenos izmaksu kontroles plānu. 2014. gadā Finansbank plāno [...] un [...]. Turpmākajos gados [...], nodrošinot izmaksu un ienākumu attiecības samazinājumu no [...] līdz [...] pārstrukturēšanas perioda beigās (89).

| (143) | Pārstrukturēšanas plānā paredzēta Finansbank uzņemto risku stingra pārbaude. Gaidāms, ka vērtības samazināšanās būs mazāka nekā [...] % no klientu aizņēmumiem laikā no 2014. līdz 2018. gadam, un aktīvu atdeve 2018. gadā gaidāma [...] % apjomā. Finansbank kapitāla atdeve visā periodā saglabāsies augsta. |
| --- | --- |

(143)

Pārstrukturēšanas plānā paredzēta Finansbank uzņemto risku stingra pārbaude. Gaidāms, ka vērtības samazināšanās būs mazāka nekā [...] % no klientu aizņēmumiem laikā no 2014. līdz 2018. gadam, un aktīvu atdeve 2018. gadā gaidāma [...] % apjomā. Finansbank kapitāla atdeve visā periodā saglabāsies augsta.

| (144) | Banka pārdeva savu Turcijas apdrošināšanas uzņēmējdarbību (dzīvības un nedzīvības) 2012. gadā, kapitāla peļņai sasniedzot EUR [...] miljonus (90). |
| --- | --- |

(144)

Banka pārdeva savu Turcijas apdrošināšanas uzņēmējdarbību (dzīvības un nedzīvības) 2012. gadā, kapitāla peļņai sasniedzot EUR [...] miljonus (90).

2.4.4.   Nebanku darbības – [...] nekustamā īpašuma darbību pārdošana

| (145) | Banka samazināja savu īpašuma daļu nekustamā īpašuma meitasuzņēmumā Pangea zem 35 %, un tas pozitīvi ietekmēja Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju (91). Banka plāno arī pārdot [...] līdz [...] un tās privātā akciju kapitāla meitasuzņēmumu līdz [...]. |
| --- | --- |

(145)

Banka samazināja savu īpašuma daļu nekustamā īpašuma meitasuzņēmumā Pangea zem 35 %, un tas pozitīvi ietekmēja Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju (91). Banka plāno arī pārdot [...] līdz [...] un tās privātā akciju kapitāla meitasuzņēmumu līdz [...].

2.4.5.   Privātā kapitāla piesaiste un esošo akcionāru un subordinēto kreditoru iemaksas

| (146) | Banka ir sekmīgi piesaistījusi ievērojamu kapitāla apjomu tirgū un tādējādi samazinājusi tai nepieciešamo valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(146)

Banka ir sekmīgi piesaistījusi ievērojamu kapitāla apjomu tirgū un tādējādi samazinājusi tai nepieciešamo valsts atbalstu.

| (147) | Vispirms Banka 2009. gadā piesaistīja privāto kapitālu, veicot tiesību emisiju EUR 1 247 miljonu apmērā. 2010. gadā Banka vēlreiz veica privātā kapitāla piesaisti tirgū EUR 1 815 miljonu (92) apmērā. Kā norādīts 109. apsvērumā, Bankai izdevās arī piesaistīt kapitālu EUR 1 079 miljonu apmērā no privātajiem investoriem, īstenojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju. Akcionārus, kuru vidū bija akcionāri, kas piedalījās 2009. un 2010. gada kapitāla palielināšanā, lielā mērā izšķīdināja 2013. gada pavasara rekapitalizācija: HFSF saņēma 84,4 % Bankas akciju, un jaunie investori ieguva 10,5 % akciju, atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 5,1 % akciju. Nekādas dividendes kopš 2007. gada netika maksātas parastajiem akcionāriem, un kopš 2009. gada – ASV priekšrocību akciju turētājiem (93). |
| --- | --- |

(147)

Vispirms Banka 2009. gadā piesaistīja privāto kapitālu, veicot tiesību emisiju EUR 1 247 miljonu apmērā. 2010. gadā Banka vēlreiz veica privātā kapitāla piesaisti tirgū EUR 1 815 miljonu (92) apmērā. Kā norādīts 109. apsvērumā, Bankai izdevās arī piesaistīt kapitālu EUR 1 079 miljonu apmērā no privātajiem investoriem, īstenojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju. Akcionārus, kuru vidū bija akcionāri, kas piedalījās 2009. un 2010. gada kapitāla palielināšanā, lielā mērā izšķīdināja 2013. gada pavasara rekapitalizācija: HFSF saņēma 84,4 % Bankas akciju, un jaunie investori ieguva 10,5 % akciju, atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 5,1 % akciju. Nekādas dividendes kopš 2007. gada netika maksātas parastajiem akcionāriem, un kopš 2009. gada – ASV priekšrocību akciju turētājiem (93).

| (148) | Banka 2014. gada maijā veica kapitāla piesaisti tirgū EUR 2,5 miljardu apmērā. Banka plāno [...]. |
| --- | --- |

(148)

Banka 2014. gada maijā veica kapitāla piesaisti tirgū EUR 2,5 miljardu apmērā. Banka plāno [...].

| (149) | Kas attiecas uz hibrīda un subordinētā parāda turētāju ieguldījumu, 2012. gada 3. janvārī Banka piedāvāja atpirkt priekšrocību vērtspapīrus par cenām robežās no 45 % līdz 70 % no minēto vērtspapīru nominālvērtības. Šajā gadījumā Banka atpirka arī segtās obligācijas. Katrā no šiem atpirkšanas gadījumiem cenu noteica, pamatojoties uz instrumentu tirgus vērtību, un tā ietvēra prēmiju ne vairāk kā desmit procentpunktu apmērā, kas tika pievienota, lai pamudinātu investorus piedalīties atpirkšanā. Piekrišanas rādītājs bija 44 %, un kopējā kapitāla palielināšanas summa bija aptuveni EUR 302 miljoni (94). |
| --- | --- |

(149)

Kas attiecas uz hibrīda un subordinētā parāda turētāju ieguldījumu, 2012. gada 3. janvārī Banka piedāvāja atpirkt priekšrocību vērtspapīrus par cenām robežās no 45 % līdz 70 % no minēto vērtspapīru nominālvērtības. Šajā gadījumā Banka atpirka arī segtās obligācijas. Katrā no šiem atpirkšanas gadījumiem cenu noteica, pamatojoties uz instrumentu tirgus vērtību, un tā ietvēra prēmiju ne vairāk kā desmit procentpunktu apmērā, kas tika pievienota, lai pamudinātu investorus piedalīties atpirkšanā. Piekrišanas rādītājs bija 44 %, un kopējā kapitāla palielināšanas summa bija aptuveni EUR 302 miljoni (94).

| (150) | Vēlāk 2012. un 2013. gadā Banka uzsāka papildu saistību pārvaldības pasākumus attiecībā uz vērtspapīriem, kas izsniegti investoriem, tostarp segtajām obligācijām, hibrīdinstrumentiem, otrā līmeņa instrumentiem un priekšrocību akcijām, kas emitētas ASV. Šīs atpirkšanas darbības radīja papildu kapitālu EUR [...] miljonu apmērā. Kopumā Banka norāda, ka pēdējos gados saistību pārvaldības pasākumos radītā kapitāla summa sasniedz aptuveni EUR [...] miljonus (95). Šo atpirkšanas darbību rezultātā subordinētā un hibrīda parāda nenokārtotā summa samazinājās līdz EUR 293 miljoniem 2013. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(150)

Vēlāk 2012. un 2013. gadā Banka uzsāka papildu saistību pārvaldības pasākumus attiecībā uz vērtspapīriem, kas izsniegti investoriem, tostarp segtajām obligācijām, hibrīdinstrumentiem, otrā līmeņa instrumentiem un priekšrocību akcijām, kas emitētas ASV. Šīs atpirkšanas darbības radīja papildu kapitālu EUR [...] miljonu apmērā. Kopumā Banka norāda, ka pēdējos gados saistību pārvaldības pasākumos radītā kapitāla summa sasniedz aptuveni EUR [...] miljonus (95). Šo atpirkšanas darbību rezultātā subordinētā un hibrīda parāda nenokārtotā summa samazinājās līdz EUR 293 miljoniem 2013. gada 31. decembrī.

2.5.   GRIEĶIJAS IESTĀŽU SAISTĪBAS

| (151) | Grieķija 2014. gada 25. jūnijā apņēmās, ka Banka un tās filiāles īstenos pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, un uzņēmās papildu saistības attiecībā uz šā pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk – “Saistības”). Saistības, kas uzskaitītas pielikumā, ir apkopotas šajā iedaļā. |
| --- | --- |

(151)

Grieķija 2014. gada 25. jūnijā apņēmās, ka Banka un tās filiāles īstenos pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, un uzņēmās papildu saistības attiecībā uz šā pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk – “Saistības”). Saistības, kas uzskaitītas pielikumā, ir apkopotas šajā iedaļā.

| (152) | Vispirms Grieķija apņēmās, ka Banka pārstrukturēs savu komercdarbību Grieķijā, nosakot maksimālo filiāļu un darbinieku skaitu, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu, kas jāsasniedz līdz 2017. gada 31. decembrim (96). |
| --- | --- |

(152)

Vispirms Grieķija apņēmās, ka Banka pārstrukturēs savu komercdarbību Grieķijā, nosakot maksimālo filiāļu un darbinieku skaitu, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu, kas jāsasniedz līdz 2017. gada 31. decembrim (96).

| (153) | Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās Grieķijā iekasējamās noguldījumu izmaksas un ievēros maksimālo attiecību starp neto aizdevumiem un noguldījumiem (97) līdz 2017. gada 31. decembrim (98). |
| --- | --- |

(153)

Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās Grieķijā iekasējamās noguldījumu izmaksas un ievēros maksimālo attiecību starp neto aizdevumiem un noguldījumiem (97) līdz 2017. gada 31. decembrim (98).

| (154) | Attiecībā uz Bankas ārvalstu meitasuzņēmumiem Grieķija apņēmās, ka Banka nesniegs [...] un ka tā atbrīvosies no mazākuma akcijām minētajā meitasuzņēmumā. Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās ārvalstu meitasuzņēmumu skaitu līdz 2018. gada 30. jūnijam (99). |
| --- | --- |

(154)

Attiecībā uz Bankas ārvalstu meitasuzņēmumiem Grieķija apņēmās, ka Banka nesniegs [...] un ka tā atbrīvosies no mazākuma akcijām minētajā meitasuzņēmumā. Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās ārvalstu meitasuzņēmumu skaitu līdz 2018. gada 30. jūnijam (99).

| (155) | Grieķija apņēmās, ka Banka atbrīvosies no [...] un privātā akciju kapitāla meitasuzņēmuma, kā arī vairākiem vērtspapīriem. Turklāt Banka neiegādāsies neinvestīciju kategorijas vērtspapīrus, neskaitot dažus izņēmumus (100). |
| --- | --- |

(155)

Grieķija apņēmās, ka Banka atbrīvosies no [...] un privātā akciju kapitāla meitasuzņēmuma, kā arī vairākiem vērtspapīriem. Turklāt Banka neiegādāsies neinvestīciju kategorijas vērtspapīrus, neskaitot dažus izņēmumus (100).

| (156) | Grieķija uzņēmās daudzas saistības attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot atalgojumu Bankas darbiniekiem un vadītājiem, [...] (101). |
| --- | --- |

(156)

Grieķija uzņēmās daudzas saistības attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot atalgojumu Bankas darbiniekiem un vadītājiem, [...] (101).

| (157) | Grieķija arī apņēmās, ka Banka uzlabos savu kredītpolitiku, lai nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu tiecas maksimāli palielināt Bankas dzīvotspēju un rentabilitāti. Grieķija apņēmās, ka Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz kredītriska uzraudzību un aizdevumu pārstrukturēšanu (102). |
| --- | --- |

(157)

Grieķija arī apņēmās, ka Banka uzlabos savu kredītpolitiku, lai nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu tiecas maksimāli palielināt Bankas dzīvotspēju un rentabilitāti. Grieķija apņēmās, ka Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz kredītriska uzraudzību un aizdevumu pārstrukturēšanu (102).

| (158) | Vairākas saistības attiecās uz Bankas operācijām ar saistītajiem aizņēmējiem. Šo saistību mērķis bija nodrošināt, lai Banka neatkāpjas no piesardzīgas banku prakses, piešķirot vai pārstrukturējot aizdevumus darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī publiskajām struktūrām, politiskajām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (103). |
| --- | --- |

(158)

Vairākas saistības attiecās uz Bankas operācijām ar saistītajiem aizņēmējiem. Šo saistību mērķis bija nodrošināt, lai Banka neatkāpjas no piesardzīgas banku prakses, piešķirot vai pārstrukturējot aizdevumus darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī publiskajām struktūrām, politiskajām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (103).

| (159) | Visbeidzot, Grieķija apņēmās, ka Banka ievēros dažus rīcības ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un aizliegumu reklamēt valsts atbalstu (104). |
| --- | --- |

(159)

Visbeidzot, Grieķija apņēmās, ka Banka ievēros dažus rīcības ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un aizliegumu reklamēt valsts atbalstu (104).

| (160) | Šīs saistības līdz 2018. gada 31. decembrim uzraudzīs uzraudzības pilnvarnieks. |
| --- | --- |

(160)

Šīs saistības līdz 2018. gada 31. decembrim uzraudzīs uzraudzības pilnvarnieks.

| (161) | Atsevišķi Grieķija norādīja, ka tā lūgtu Komisijas apstiprinājumu, pirms Banka vai jebkura valsts struktūra, tostarp HFSF, veiktu garantijas vērtspapīru atpirkšanu (105). |
| --- | --- |

(161)

Atsevišķi Grieķija norādīja, ka tā lūgtu Komisijas apstiprinājumu, pirms Banka vai jebkura valsts struktūra, tostarp HFSF, veiktu garantijas vērtspapīru atpirkšanu (105).

3.   FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS IEROSINĀŠANAS PAMATOJUMS ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PAGAIDU REKAPITALIZĀCIJU

| (162) | Komisija 2012. gada 27. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir ievēroti 2008. gada banku paziņojuma (106) nosacījumi attiecībā uz HFSF Bankai nodrošinātās pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu (B1 pasākums). |
| --- | --- |

(162)

Komisija 2012. gada 27. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir ievēroti 2008. gada banku paziņojuma (106) nosacījumi attiecībā uz HFSF Bankai nodrošinātās pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu (B1 pasākums).

| (163) | Kas attiecas uz šā pasākuma piemērotību, tā kā atbalsts tika sniegts pēc iepriekšējām rekapitalizācijām un likviditātes atbalsta un ņemot vērā ilgstošo glābšanas laikposmu, Komisija apšaubīja, vai Banka bija veikusi visas iespējamās darbības, lai novērstu atbalsta nepieciešamību nākotnē (107). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolētu Banku, kad pirmā pagaidu rekapitalizācija tiktu aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (108), jo Banka varēja nonākt vai nu valsts, vai mazākuma privāto īpašnieku kontrolē. Komisija atzīmēja, ka tā vēlētos nodrošināt, lai nevienā gadījumā nepasliktinātos Bankas vadības un jo īpaši tās kreditēšanas procesa kvalitāte. |
| --- | --- |

(163)

Kas attiecas uz šā pasākuma piemērotību, tā kā atbalsts tika sniegts pēc iepriekšējām rekapitalizācijām un likviditātes atbalsta un ņemot vērā ilgstošo glābšanas laikposmu, Komisija apšaubīja, vai Banka bija veikusi visas iespējamās darbības, lai novērstu atbalsta nepieciešamību nākotnē (107). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolētu Banku, kad pirmā pagaidu rekapitalizācija tiktu aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (108), jo Banka varēja nonākt vai nu valsts, vai mazākuma privāto īpašnieku kontrolē. Komisija atzīmēja, ka tā vēlētos nodrošināt, lai nevienā gadījumā nepasliktinātos Bankas vadības un jo īpaši tās kreditēšanas procesa kvalitāte.

| (164) | Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību NBG lēmuma par procedūras sākšanu 67. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai nākotnē vēlreiz novērstu atbalsta nepieciešamību Bankai. Turklāt, tā kā pagaidu rekapitalizācijas perioda ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai atlīdzība bija pietiekama un atbilda atlīdzības un sloga sadales principiem valsts atbalsta noteikumos. Turklāt, tā kā NBG lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā nebija zināmi noteikumi par pirmās pagaidu rekapitalizācijas pārvēršanu pastāvīgā rekapitalizācijā, Komisija nevarēja tos novērtēt. |
| --- | --- |

(164)

Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību NBG lēmuma par procedūras sākšanu 67. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai nākotnē vēlreiz novērstu atbalsta nepieciešamību Bankai. Turklāt, tā kā pagaidu rekapitalizācijas perioda ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai atlīdzība bija pietiekama un atbilda atlīdzības un sloga sadales principiem valsts atbalsta noteikumos. Turklāt, tā kā NBG lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā nebija zināmi noteikumi par pirmās pagaidu rekapitalizācijas pārvēršanu pastāvīgā rekapitalizācijā, Komisija nevarēja tos novērtēt.

| (165) | Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas par to, vai piesardzības pasākumi (ar valsts atbalstu sniegtas reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā minēts NBG lēmuma par procedūras sākšanu 71. apsvērumā) bija pietiekami attiecībā uz pirmo pagaidu rekapitalizāciju. Turklāt NBG lēmuma par procedūras sākšanu 72. apsvērumā Komisija norādīja, ka konkurences traucējumus var izraisīt tādu noteikumu trūkums, kas liegtu HFSF koordinēt četras lielākās Grieķijas bankas (proti, Banku, Alpha Bank, Eurobank un Piraeus Bank), un atbilstošu aizsargpasākumu neesība, kas novērstu iespēju izpaust komerciāli sensitīvu informāciju. Tādēļ Komisija piedāvāja iecelt uzraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrastos Bankā. |
| --- | --- |

(165)

Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas par to, vai piesardzības pasākumi (ar valsts atbalstu sniegtas reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā minēts NBG lēmuma par procedūras sākšanu 71. apsvērumā) bija pietiekami attiecībā uz pirmo pagaidu rekapitalizāciju. Turklāt NBG lēmuma par procedūras sākšanu 72. apsvērumā Komisija norādīja, ka konkurences traucējumus var izraisīt tādu noteikumu trūkums, kas liegtu HFSF koordinēt četras lielākās Grieķijas bankas (proti, Banku, Alpha Bank, Eurobank un Piraeus Bank), un atbilstošu aizsargpasākumu neesība, kas novērstu iespēju izpaust komerciāli sensitīvu informāciju. Tādēļ Komisija piedāvāja iecelt uzraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrastos Bankā.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PAR FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PAGAIDU REKAPITALIZĀCIJU

Kādas grieķu bankas sagatavotās piezīmes

| (166) | Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma piezīmes, ko kāda grieķu banka iesniedza saistībā ar NBG lēmumu par procedūras sākšanu. Minētā grieķu banka norādīja, ka Grieķijas banku rekapitalizācija, ko veic HFSF, principā ir apsveicams solis ceļā uz veselīgāku un dzīvotspējīgāku banku sistēmu, un neiebilda pret Bankas rekapitalizāciju. |
| --- | --- |

(166)

Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma piezīmes, ko kāda grieķu banka iesniedza saistībā ar NBG lēmumu par procedūras sākšanu. Minētā grieķu banka norādīja, ka Grieķijas banku rekapitalizācija, ko veic HFSF, principā ir apsveicams solis ceļā uz veselīgāku un dzīvotspējīgāku banku sistēmu, un neiebilda pret Bankas rekapitalizāciju.

| (167) | Tomēr, paužot pilnīgu atbalstu principam, ka Grieķijas banku rekapitalizāciju veic HFSF, minētā grieķu banka paskaidroja, ka, lai mazinātu konkurences izkropļojumus un novērstu diskrimināciju, tā cer, ka HFSF veiktā rekapitalizācija uz līdzīgiem noteikumiem būs pieejama visām bankām, kas darbojas Grieķijā. |
| --- | --- |

(167)

Tomēr, paužot pilnīgu atbalstu principam, ka Grieķijas banku rekapitalizāciju veic HFSF, minētā grieķu banka paskaidroja, ka, lai mazinātu konkurences izkropļojumus un novērstu diskrimināciju, tā cer, ka HFSF veiktā rekapitalizācija uz līdzīgiem noteikumiem būs pieejama visām bankām, kas darbojas Grieķijā.

5.   GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PAGAIDU REKAPITALIZĀCIJU

| (168) | Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes, ko bija sagatavojuši Grieķijas Banka un HFSF. |
| --- | --- |

(168)

Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes, ko bija sagatavojuši Grieķijas Banka un HFSF.

5.1.   GRIEĶIJAS BANKAS SAGATAVOTĀS PIEZĪMES

| (169) | Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka atzīmēja, ka kapitāla summa EUR 18 miljardu apmērā, ar kuru HFSF rekapitalizēja četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada maijā, bija mazāka nekā galīgā summa, kas bija nepieciešama, lai šīs bankas pakāpeniski sasniegtu un uzturētu pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju, kas bija noteikts 10 % apjomā, un pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju, kas bija noteikts 7 % apjomā saskaņā ar trīs gadu nelabvēlīgo spriedzes scenāriju. Tā arī atzīmēja, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija bija pagaidu pasākums, ņemot vērā to, ka rekapitalizācijas procesam bija jābeidzas līdz ar minēto četru banku akciju kapitāla palielināšanos. |
| --- | --- |

(169)

Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka atzīmēja, ka kapitāla summa EUR 18 miljardu apmērā, ar kuru HFSF rekapitalizēja četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada maijā, bija mazāka nekā galīgā summa, kas bija nepieciešama, lai šīs bankas pakāpeniski sasniegtu un uzturētu pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju, kas bija noteikts 10 % apjomā, un pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju, kas bija noteikts 7 % apjomā saskaņā ar trīs gadu nelabvēlīgo spriedzes scenāriju. Tā arī atzīmēja, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija bija pagaidu pasākums, ņemot vērā to, ka rekapitalizācijas procesam bija jābeidzas līdz ar minēto četru banku akciju kapitāla palielināšanos.

| (170) | Grieķijas Banka arī konstatēja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija ir daļa no Grieķijas banku nozares ilgāka termiņa pārstrukturēšanas. Tā atzīmēja, ka banku vadība, ja tās paliks privātīpašumā, visticamāk, nemainīsies, bet bankām valsts īpašumā (proti, HFSF īpašumā) HFSF var iecelt jaunu vadību, kuru jebkurā gadījumā novērtēs Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā regulāri novērtē visu banku korporatīvās pārvaldības sistēmas, vadības atbilstību un riska profilus, lai novērstu pārmērīgu risku uzņemšanos. Tā arī minēja, ka HFSF jau ir iecēlis pārstāvjus rekapitalizēto banku Direktoru padomēs. |
| --- | --- |

(170)

Grieķijas Banka arī konstatēja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija ir daļa no Grieķijas banku nozares ilgāka termiņa pārstrukturēšanas. Tā atzīmēja, ka banku vadība, ja tās paliks privātīpašumā, visticamāk, nemainīsies, bet bankām valsts īpašumā (proti, HFSF īpašumā) HFSF var iecelt jaunu vadību, kuru jebkurā gadījumā novērtēs Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā regulāri novērtē visu banku korporatīvās pārvaldības sistēmas, vadības atbilstību un riska profilus, lai novērstu pārmērīgu risku uzņemšanos. Tā arī minēja, ka HFSF jau ir iecēlis pārstāvjus rekapitalizēto banku Direktoru padomēs.

| (171) | Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka konstatēja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota, lai varētu nodrošināt tolaik spēkā esošo minimālā kapitāla prasību (8 %) ievērošanu. Tā arī apgalvoja, ka ilgstošais laikposms pirms rekapitalizācijām bija nepieciešams tādēļ, ka krasi pasliktinājās darbības vide Grieķijā, un PSI programmas ietekmes rezultātā, kā arī visa projekta sarežģītības dēļ un tādēļ, ka bija maksimāli jāpalielina privāto investoru līdzdalība akciju kapitāla palielināšanā. |
| --- | --- |

(171)

Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka konstatēja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota, lai varētu nodrošināt tolaik spēkā esošo minimālā kapitāla prasību (8 %) ievērošanu. Tā arī apgalvoja, ka ilgstošais laikposms pirms rekapitalizācijām bija nepieciešams tādēļ, ka krasi pasliktinājās darbības vide Grieķijā, un PSI programmas ietekmes rezultātā, kā arī visa projekta sarežģītības dēļ un tādēļ, ka bija maksimāli jāpalielina privāto investoru līdzdalība akciju kapitāla palielināšanā.

| (172) | Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās tas, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiks atcelta, ja cita starpā būtiski tiks pārkāpts pārstrukturēšanas plāns. Grieķijas Banka arī konstatēja, ka Bankas grūtības neizraisīja ne Bankas vadības nepietiekams risku novērtējums, ne arī komerciāli agresīvas darbības. |
| --- | --- |

(172)

Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās tas, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiks atcelta, ja cita starpā būtiski tiks pārkāpts pārstrukturēšanas plāns. Grieķijas Banka arī konstatēja, ka Bankas grūtības neizraisīja ne Bankas vadības nepietiekams risku novērtējums, ne arī komerciāli agresīvas darbības.

5.2.   HFSF SAGATAVOTĀS PIEZĪMES

| (173) | Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību potenciālās valsts iejaukšanās problēmas risināšanai, ja valsts nodrošinās lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF būs pilnas balsstiesības, HFSF apgalvoja, ka HFSF finansētās bankas nav uzskatāmas par publiskām struktūrām vai valsts kontrolē esošiem uzņēmumiem un ka valsts tās vairs nekontrolēs pēc tam, kad HFSF tām būs veicis pastāvīgu rekapitalizāciju. HFSF norādīja, ka tas ir pilnīgi neatkarīga privāttiesību juridiskā persona ar lēmumu pieņemšanas autonomiju. Tas neatrodas valsts kontrolē saskaņā ar HFSF likuma 16.C panta 2. punktu, atbilstoši kuram kredītiestādes, kam HFSF ir sniedzis kapitāla atbalstu, neietilpst plašākā publiskā sektorā. Tas arī atsaucās uz HFSF pārvaldības struktūru. |
| --- | --- |

(173)

Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību potenciālās valsts iejaukšanās problēmas risināšanai, ja valsts nodrošinās lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF būs pilnas balsstiesības, HFSF apgalvoja, ka HFSF finansētās bankas nav uzskatāmas par publiskām struktūrām vai valsts kontrolē esošiem uzņēmumiem un ka valsts tās vairs nekontrolēs pēc tam, kad HFSF tām būs veicis pastāvīgu rekapitalizāciju. HFSF norādīja, ka tas ir pilnīgi neatkarīga privāttiesību juridiskā persona ar lēmumu pieņemšanas autonomiju. Tas neatrodas valsts kontrolē saskaņā ar HFSF likuma 16.C panta 2. punktu, atbilstoši kuram kredītiestādes, kam HFSF ir sniedzis kapitāla atbalstu, neietilpst plašākā publiskā sektorā. Tas arī atsaucās uz HFSF pārvaldības struktūru.

| (174) | Attiecībā uz HFSF intervenci Bankas vadībā HFSF atzīmēja, ka tas ievēro Bankas autonomiju un neiejaucas ikdienas vadībā, ņemot vērā, ka tā funkcijas aprobežojas ar HFSF likumā minētajām funkcijām. Tas norādīja, ka nav iespējama nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par kreditēšanas procesu (cita starpā par nodrošinājumu, cenu noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiek pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem. |
| --- | --- |

(174)

Attiecībā uz HFSF intervenci Bankas vadībā HFSF atzīmēja, ka tas ievēro Bankas autonomiju un neiejaucas ikdienas vadībā, ņemot vērā, ka tā funkcijas aprobežojas ar HFSF likumā minētajām funkcijām. Tas norādīja, ka nav iespējama nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par kreditēšanas procesu (cita starpā par nodrošinājumu, cenu noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiek pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem.

| (175) | HFSF norādīja, ka HFSF likums un pirmsparakstīšanas nolīgums paredz atbilstošus aizsargpasākumus, lai neļautu esošajiem privātajiem akcionāriem uzņemties pārmērīgu risku. Tas minēja tādus elementus kā: i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildfunkcijām un viņu piedalīšanās komiteju darbā; ii) HFSF veiktā rūpīgā izpēte Bankā; un iii) fakts, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tā balsstiesības tiktu ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka izpildītu pārstrukturēšanas plāna noteikumus. |
| --- | --- |

(175)

HFSF norādīja, ka HFSF likums un pirmsparakstīšanas nolīgums paredz atbilstošus aizsargpasākumus, lai neļautu esošajiem privātajiem akcionāriem uzņemties pārmērīgu risku. Tas minēja tādus elementus kā: i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildfunkcijām un viņu piedalīšanās komiteju darbā; ii) HFSF veiktā rūpīgā izpēte Bankā; un iii) fakts, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tā balsstiesības tiktu ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka izpildītu pārstrukturēšanas plāna noteikumus.

| (176) | Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību un jo īpaši atbalsta atlīdzības līmeni HFSF norādīja, ka šī atlīdzība ir saskaņota ar Komisijas, ECB un SVF pārstāvjiem. Minētajā saskaņotajā līmenī ir ņemts vērā, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija tiktu pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā pirms 2012. gada 30. septembra – termiņa, kas tika noteikts 2012. gada martā MEFP starp Komisiju, ECB, SVF un Grieķiju. |
| --- | --- |

(176)

Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību un jo īpaši atbalsta atlīdzības līmeni HFSF norādīja, ka šī atlīdzība ir saskaņota ar Komisijas, ECB un SVF pārstāvjiem. Minētajā saskaņotajā līmenī ir ņemts vērā, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija tiktu pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā pirms 2012. gada 30. septembra – termiņa, kas tika noteikts 2012. gada martā MEFP starp Komisiju, ECB, SVF un Grieķiju.

| (177) | Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas samērīgumu HFSF atzīmēja, ka tā pieņemtie pasākumi, piemēram, 175. apsvērumā minētie pasākumi, ir pietiekami aizsargpasākumi, ņemot vērā lielās saņemtā atbalsta summas un ilgstošo glābšanas laikposmu. Turklāt HFSF apgalvoja, ka ir veikti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās piedalās HFSF, savstarpēji neizpaustu komerciāli sensitīvu informāciju. Šādi pasākumi ir, piemēram, dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, pilnvaru piešķiršana šiem pārstāvjiem ar īpašu aizsardzību pret informācijas plūsmu no viena pārstāvja citam, kā arī nepārprotamas iekšējās instrukcijas minētajām amatpersonām neizplatīt banku komerciāli sensitīvo informāciju. Turklāt HFSF apgalvoja, ka tas neizmanto savas tiesības bankās tādā veidā, lai novērstu, ierobežotu, traucētu vai būtiski kavētu vai apgrūtinātu efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka uz tā Direktoru padomes locekļiem un darbiniekiem attiecas stingri konfidencialitātes noteikumi un fiduciāri pienākumi, un viņiem ir saistoši noteikumi par profesionālo noslēpumu attiecībā uz darba pienākumiem. |
| --- | --- |

(177)

Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas samērīgumu HFSF atzīmēja, ka tā pieņemtie pasākumi, piemēram, 175. apsvērumā minētie pasākumi, ir pietiekami aizsargpasākumi, ņemot vērā lielās saņemtā atbalsta summas un ilgstošo glābšanas laikposmu. Turklāt HFSF apgalvoja, ka ir veikti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās piedalās HFSF, savstarpēji neizpaustu komerciāli sensitīvu informāciju. Šādi pasākumi ir, piemēram, dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, pilnvaru piešķiršana šiem pārstāvjiem ar īpašu aizsardzību pret informācijas plūsmu no viena pārstāvja citam, kā arī nepārprotamas iekšējās instrukcijas minētajām amatpersonām neizplatīt banku komerciāli sensitīvo informāciju. Turklāt HFSF apgalvoja, ka tas neizmanto savas tiesības bankās tādā veidā, lai novērstu, ierobežotu, traucētu vai būtiski kavētu vai apgrūtinātu efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka uz tā Direktoru padomes locekļiem un darbiniekiem attiecas stingri konfidencialitātes noteikumi un fiduciāri pienākumi, un viņiem ir saistoši noteikumi par profesionālo noslēpumu attiecībā uz darba pienākumiem.

6.   AR UZŅĒMUMU IEGĀDI SAISTĪTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   VALSTS ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TRĪS KOOPERATĪVO BANKU NOREGULĒJUMU

6.1.1.   Atbalsta esība un apjoms

| (178) | Komisijai vispirms ir jānovērtē, vai valsts atbalsts saistībā ar trīs kooperatīvo banku noregulējumu (t. i., finansējuma deficīta segšana, kas ļāva pārvest noguldījumus) ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar šo punktu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl šāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(178)

Komisijai vispirms ir jānovērtē, vai valsts atbalsts saistībā ar trīs kooperatīvo banku noregulējumu (t. i., finansējuma deficīta segšana, kas ļāva pārvest noguldījumus) ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar šo punktu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl šāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (179) | Komisija sākumā novērtēs, vai turpmāk minētajiem potenciālajiem saņēmējiem bija vai nebija priekšrocība: i) kooperatīvās bankas un, iespējams, uz Banku pārvestās “darbības”; un ii) Banka. |
| --- | --- |

(179)

Komisija sākumā novērtēs, vai turpmāk minētajiem potenciālajiem saņēmējiem bija vai nebija priekšrocība: i) kooperatīvās bankas un, iespējams, uz Banku pārvestās “darbības”; un ii) Banka.

i)   Atbalsta esība attiecībā uz trim kooperatīvajām bankām un, iespējams, uz Banku pārvestajām darbībām

| (180) | Attiecībā uz trim kooperatīvajām bankām Komisija konstatē, ka Lesvos-Limnos banka, Achaia banka un Lamia banka tika nodotas likvidācijai un to banku licences tika anulētas. Tāpēc tās vairs neveiks saimnieciskās darbības banku tirgū. |
| --- | --- |

(180)

Attiecībā uz trim kooperatīvajām bankām Komisija konstatē, ka Lesvos-Limnos banka, Achaia banka un Lamia banka tika nodotas likvidācijai un to banku licences tika anulētas. Tāpēc tās vairs neveiks saimnieciskās darbības banku tirgū.

| (181) | Valsts atbalsts, t. i., finansējuma deficītu segšana, būtu valsts atbalsts attiecībā uz pārvestajām prasībām un saistībām Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē tikai tad, ja tie kopā veido uzņēmumu. Jēdziens “uzņēmums” aptver jebkuru struktūrvienību, kas ir iesaistīta saimnieciskā darbībā, neatkarīgi no tās juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta. Saimnieciskā darbība ir jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū. Tāpēc, lai secinātu, vai ir atbalsts uzņēmumam, būtu jānovērtē, vai prasību un saistītu pārvešana ir saistīta ar saimnieciskās darbības nodošanu. |
| --- | --- |

(181)

Valsts atbalsts, t. i., finansējuma deficītu segšana, būtu valsts atbalsts attiecībā uz pārvestajām prasībām un saistībām Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē tikai tad, ja tie kopā veido uzņēmumu. Jēdziens “uzņēmums” aptver jebkuru struktūrvienību, kas ir iesaistīta saimnieciskā darbībā, neatkarīgi no tās juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta. Saimnieciskā darbība ir jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū. Tāpēc, lai secinātu, vai ir atbalsts uzņēmumam, būtu jānovērtē, vai prasību un saistītu pārvešana ir saistīta ar saimnieciskās darbības nodošanu.

| (182) | Kā jau norādīts 2.2.1. iedaļā, pēc trīs kooperatīvo banku noregulējuma uz Banku tika pārvesti tikai noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret HDIGF. Trijās kooperatīvajās bankās strādāja 187 darbinieki, un tām bija pavisam 21 filiāle. Būtu jāatzīmē, ka nenotika automātiska filiāļu, darba līgumu vai aizdevumu nodošana starp trim kooperatīvajām bankām un Banku. Tāpēc tas, ka aizdevumi netika pārvesti uz Banku, bet palika trijās likvidējamās kooperatīvajās bankās, tas, ka filiāles netika nodotas, un darba līgumu automātiska nenodošana liek (109) secināt, ka nav saimnieciskās darbības nodošanas. Pārvestās saistības (t. i., noguldījumus) nevar uzskatīt par valsts atbalsta saņēmēju, jo tās neveido uzņēmumu. |
| --- | --- |

(182)

Kā jau norādīts 2.2.1. iedaļā, pēc trīs kooperatīvo banku noregulējuma uz Banku tika pārvesti tikai noguldījumi, kā arī prasības un saistības pret HDIGF. Trijās kooperatīvajās bankās strādāja 187 darbinieki, un tām bija pavisam 21 filiāle. Būtu jāatzīmē, ka nenotika automātiska filiāļu, darba līgumu vai aizdevumu nodošana starp trim kooperatīvajām bankām un Banku. Tāpēc tas, ka aizdevumi netika pārvesti uz Banku, bet palika trijās likvidējamās kooperatīvajās bankās, tas, ka filiāles netika nodotas, un darba līgumu automātiska nenodošana liek (109) secināt, ka nav saimnieciskās darbības nodošanas. Pārvestās saistības (t. i., noguldījumus) nevar uzskatīt par valsts atbalsta saņēmēju, jo tās neveido uzņēmumu.

| (183) | Īsumā, trīs esošās juridiskās struktūras tika nodotas likvidācijai, un tās vairs neveic nekādas banku darbības. Vienlaikus, pārvestās saistības neveido saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(183)

Īsumā, trīs esošās juridiskās struktūras tika nodotas likvidācijai, un tās vairs neveic nekādas banku darbības. Vienlaikus, pārvestās saistības neveido saimniecisko darbību.

| (184) | Tāpēc tika secināts, ka EFSF obligācijas, ko HFSF piešķīra Bankai, lai segtu finansējuma deficītu par iegādātajiem trīs kooperatīvo banku aktīviem un saistībām, neļauj turpināt minēto kooperatīvo banku saimnieciskās darbības. Tāpēc HFSF atbalsts nav ne atbalsts likvidējamām struktūrām, ne atbalsts pārvestajiem aktīviem un saistībām. |
| --- | --- |

(184)

Tāpēc tika secināts, ka EFSF obligācijas, ko HFSF piešķīra Bankai, lai segtu finansējuma deficītu par iegādātajiem trīs kooperatīvo banku aktīviem un saistībām, neļauj turpināt minēto kooperatīvo banku saimnieciskās darbības. Tāpēc HFSF atbalsts nav ne atbalsts likvidējamām struktūrām, ne atbalsts pārvestajiem aktīviem un saistībām.

ii)   Atbalsta esība attiecībā uz Banku

| (185) | Attiecībā uz to, vai trīs kooperatīvo banku aktīvu un saistību pārdošana ir valsts atbalsts Bankai, Komisijai jānovērtē, vai ir ievērotas konkrētas prasības un jo īpaši vai: i) pārdošanas process bija atklāts, beznosacījumu un nediskriminējošs; ii) pārdošana notika atbilstoši tirgus nosacījumiem; un iii) valsts maksimāli palielināja pārdošanas cenu par attiecīgajiem aktīviem un saistībām (110). |
| --- | --- |

(185)

Attiecībā uz to, vai trīs kooperatīvo banku aktīvu un saistību pārdošana ir valsts atbalsts Bankai, Komisijai jānovērtē, vai ir ievērotas konkrētas prasības un jo īpaši vai: i) pārdošanas process bija atklāts, beznosacījumu un nediskriminējošs; ii) pārdošana notika atbilstoši tirgus nosacījumiem; un iii) valsts maksimāli palielināja pārdošanas cenu par attiecīgajiem aktīviem un saistībām (110).

| (186) | Kā jau norādīts 64. apsvērumā, Grieķijas Banka sazinājās tikai ar piecām lielākajām Grieķijas kredītiestādēm, kas tolaik darbojās Grieķijā. Ierobežotais pircēju kopums, ar ko sazinājās, nevar izslēgt to, ka konkurss bija atklāts, ņemot vērā to, ka tās bija vienīgās kredītiestādes, kas varēja būt ieinteresētas piedāvājuma iesniegšanā. Pārdošanas paketē faktiski bija iekļauti tikai noguldījumi. Tāpēc, lai izmantotu ar šiem noguldījumiem saistīto sinerģiju, ir jādarbojas attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā. Banka, kas nebija pārstāvēta minētajās teritorijās, nevarētu piedāvāt pakalpojumus noguldītājiem, tādējādi noguldījumu saglabāšana būtu minimāla un ieguvējs segtu izmaksas par noguldījumu iegādi, negūstot nekādu labumu. Tāpēc īsajā laikposmā, kas pieejams trīs kooperatīvo banku noregulēšanai, Grieķijas Banka varētu pamatoti pieņemt, ka tikai tām kredītiestādēm, kuru uzņēmējdarbības modeļi bija saderīgi ar spēju apkalpot minētos noguldītājus, būtu interese iegūt minētos aktīvus. Banka un trīs citas bankas iesniedza saistošus piedāvājumus. Bankas piedāvājums tika atzīts par vēlamo attiecībā uz atlīdzību un laiku, kas vajadzīgs pārvešanas pabeigšanai. Banka piedāvāja maksāt kā atlīdzību summu, kas atbilst [...] % no pārvestajiem noguldījumiem, un aplēsa, ka pārvešanu varētu pabeigt vienas darbdienas laikā. |
| --- | --- |

(186)

Kā jau norādīts 64. apsvērumā, Grieķijas Banka sazinājās tikai ar piecām lielākajām Grieķijas kredītiestādēm, kas tolaik darbojās Grieķijā. Ierobežotais pircēju kopums, ar ko sazinājās, nevar izslēgt to, ka konkurss bija atklāts, ņemot vērā to, ka tās bija vienīgās kredītiestādes, kas varēja būt ieinteresētas piedāvājuma iesniegšanā. Pārdošanas paketē faktiski bija iekļauti tikai noguldījumi. Tāpēc, lai izmantotu ar šiem noguldījumiem saistīto sinerģiju, ir jādarbojas attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā. Banka, kas nebija pārstāvēta minētajās teritorijās, nevarētu piedāvāt pakalpojumus noguldītājiem, tādējādi noguldījumu saglabāšana būtu minimāla un ieguvējs segtu izmaksas par noguldījumu iegādi, negūstot nekādu labumu. Tāpēc īsajā laikposmā, kas pieejams trīs kooperatīvo banku noregulēšanai, Grieķijas Banka varētu pamatoti pieņemt, ka tikai tām kredītiestādēm, kuru uzņēmējdarbības modeļi bija saderīgi ar spēju apkalpot minētos noguldītājus, būtu interese iegūt minētos aktīvus. Banka un trīs citas bankas iesniedza saistošus piedāvājumus. Bankas piedāvājums tika atzīts par vēlamo attiecībā uz atlīdzību un laiku, kas vajadzīgs pārvešanas pabeigšanai. Banka piedāvāja maksāt kā atlīdzību summu, kas atbilst [...] % no pārvestajiem noguldījumiem, un aplēsa, ka pārvešanu varētu pabeigt vienas darbdienas laikā.

| (187) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka valsts atbalstu Bankai var izslēgt saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (111). |
| --- | --- |

(187)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka valsts atbalstu Bankai var izslēgt saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (111).

iii)   Secinājums par atbalsta esību

| (188) | Ar trīs kooperatīvo banku pārdošanu saistītais valsts atbalsts nav valsts atbalsts trim kooperatīvajām bankām, pārvestajiem aktīviem vai Bankai. Tāpēc šis pasākums nav uzskatāms par atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(188)

Ar trīs kooperatīvo banku pārdošanu saistītais valsts atbalsts nav valsts atbalsts trim kooperatīvajām bankām, pārvestajiem aktīviem vai Bankai. Tāpēc šis pasākums nav uzskatāms par atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.2.   AR FIRST BUSINESS BANK SAISTĪTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.2.1.   Atbalsta esība un apjoms

| (189) | Komisijai ir jānovērtē, vai pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(189)

Komisijai ir jānovērtē, vai pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.2.1.1.   Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (FB1, FB2 un FB3 pasākums)

| (190) | Grieķijas veiktā kapitāla iepludināšana FB Bank 2009. gada jūlijā EUR 50 miljonu apmērā (FB1 pasākums), Grieķijas valsts vērtspapīri par EUR 60 miljoniem 2012. gada maijā (FB2 pasākums) un valsts garantija, kas 2011. gada martā tika dota FB Bank par emitētajām obligācijām ar nominālvērtību EUR 50 miljoni (FB3 pasākums), tika īstenoti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (112). Lēmumā par minētās shēmas apstiprināšanu Komisija secināja, ka saskaņā ar minēto shēmu piešķirtie pasākumi būtu uzskatāmi par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(190)

Grieķijas veiktā kapitāla iepludināšana FB Bank 2009. gada jūlijā EUR 50 miljonu apmērā (FB1 pasākums), Grieķijas valsts vērtspapīri par EUR 60 miljoniem 2012. gada maijā (FB2 pasākums) un valsts garantija, kas 2011. gada martā tika dota FB Bank par emitētajām obligācijām ar nominālvērtību EUR 50 miljoni (FB3 pasākums), tika īstenoti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (112). Lēmumā par minētās shēmas apstiprināšanu Komisija secināja, ka saskaņā ar minēto shēmu piešķirtie pasākumi būtu uzskatāmi par valsts atbalstu.

| (191) | Tāpēc Komisija atzīmē, ka nodotās darbības vairs neeksistētu bez minētajiem pasākumiem. Minētie pasākumi sekmēja stabilizāciju un to saimniecisko darbību turpināšanu, kas vēlāk tika nodotas Bankai, un tāpēc Komisija uzskata, ka tie deva labumu FB Bank saimnieciskajām darbībām, kas vēlāk tika nodotas Bankai, un ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(191)

Tāpēc Komisija atzīmē, ka nodotās darbības vairs neeksistētu bez minētajiem pasākumiem. Minētie pasākumi sekmēja stabilizāciju un to saimniecisko darbību turpināšanu, kas vēlāk tika nodotas Bankai, un tāpēc Komisija uzskata, ka tie deva labumu FB Bank saimnieciskajām darbībām, kas vēlāk tika nodotas Bankai, un ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.2.1.2.   Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti, ņemot vērā FB Bank noregulējumu (FB4 un FB5 pasākums)

| (192) | Komisija norāda, ka HFSF ir struktūra, ko izveidojusi un finansējusi Grieķija, lai atbalstītu bankas, un tādējādi FB4 un FB5 pasākumi ir saistīti ar valsts līdzekļiem. Komisija norāda arī, ka FB4 un FB5 pasākumi pēc būtības ir selektīvi, jo tie dod labumu tikai FB Bank darbībām. |
| --- | --- |

(192)

Komisija norāda, ka HFSF ir struktūra, ko izveidojusi un finansējusi Grieķija, lai atbalstītu bankas, un tādējādi FB4 un FB5 pasākumi ir saistīti ar valsts līdzekļiem. Komisija norāda arī, ka FB4 un FB5 pasākumi pēc būtības ir selektīvi, jo tie dod labumu tikai FB Bank darbībām.

| (193) | Turklāt Komisija uzskata, ka FB4 un FB5 pasākumi nodrošināja FB Bank darbībām skaidras priekšrocības, jo ļauj tās turpināt. Šajā gadījumā pārveduma rīkojums faktiski ir pārdošana “vienā partijā”. Lai gan pašu kapitāls un subordinētais parāds netiek pārvests, galvenie produktīvie banku aktīvi tiek pārvesti (filiāles, noguldījumi un aizdevumi). Tāpēc FB4 pasākums nodrošina pārvestajām darbībām priekšrocības, jo tās nodrošina pietiekamus aktīvus, lai segtu tās noguldījumus, un pārvestās darbības turpinās, pamatojoties uz FB Bank aktīvu pārdošanu “vienā partijā”. |
| --- | --- |

(193)

Turklāt Komisija uzskata, ka FB4 un FB5 pasākumi nodrošināja FB Bank darbībām skaidras priekšrocības, jo ļauj tās turpināt. Šajā gadījumā pārveduma rīkojums faktiski ir pārdošana “vienā partijā”. Lai gan pašu kapitāls un subordinētais parāds netiek pārvests, galvenie produktīvie banku aktīvi tiek pārvesti (filiāles, noguldījumi un aizdevumi). Tāpēc FB4 pasākums nodrošina pārvestajām darbībām priekšrocības, jo tās nodrošina pietiekamus aktīvus, lai segtu tās noguldījumus, un pārvestās darbības turpinās, pamatojoties uz FB Bank aktīvu pārdošanu “vienā partijā”.

| (194) | Turklāt bez FB5 pasākuma pārdošana nebūtu iespējama, jo nodošana, iespējams, negatīvi ietekmētu ieguvēja kapitāla pietiekamības rādītāju. Tāpēc nodotās darbības vairs neeksistētu, un FB4 un FB5 pasākumi tādējādi nodrošina tām skaidras priekšrocības. |
| --- | --- |

(194)

Turklāt bez FB5 pasākuma pārdošana nebūtu iespējama, jo nodošana, iespējams, negatīvi ietekmētu ieguvēja kapitāla pietiekamības rādītāju. Tāpēc nodotās darbības vairs neeksistētu, un FB4 un FB5 pasākumi tādējādi nodrošina tām skaidras priekšrocības.

| (195) | Komisija uzskata, ka FB4 un FB5 pasākumi neatbilst tirgus ekonomikas investoru principam. HFSF faktiski nav izredžu gūt peļņu no saviem ieguldījumiem: apmaiņā par saviem ieguldījumiem tas saņēma nevis prasījumu pret Banku, bet tikai prasījumu pret likvidējamu struktūru, t. i., FB Bank
   (113). Tādējādi HFSF, iespējams, pilnībā neatgūs ieguldīto naudu. |
| --- | --- |

(195)

Komisija uzskata, ka FB4 un FB5 pasākumi neatbilst tirgus ekonomikas investoru principam. HFSF faktiski nav izredžu gūt peļņu no saviem ieguldījumiem: apmaiņā par saviem ieguldījumiem tas saņēma nevis prasījumu pret Banku, bet tikai prasījumu pret likvidējamu struktūru, t. i., FB Bank
   (113). Tādējādi HFSF, iespējams, pilnībā neatgūs ieguldīto naudu.

| (196) | FB4 un FB5 pasākumu selektīvās priekšrocības izkropļo konkurenci, ļaujot turpināt vienu bankas darbību, ļaujot tai darboties tirgū un konkurēt ar citām bankām, tostarp ārvalstu banku meitasuzņēmumiem, kas darbojas Grieķijā vai arī, iespējams, interesējas par iekļūšanu Grieķijas tirgū. Tādējādi FB4 un FB5 pasākumi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un, iespējams, izkropļo konkurenci. |
| --- | --- |

(196)

FB4 un FB5 pasākumu selektīvās priekšrocības izkropļo konkurenci, ļaujot turpināt vienu bankas darbību, ļaujot tai darboties tirgū un konkurēt ar citām bankām, tostarp ārvalstu banku meitasuzņēmumiem, kas darbojas Grieķijā vai arī, iespējams, interesējas par iekļūšanu Grieķijas tirgū. Tādējādi FB4 un FB5 pasākumi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un, iespējams, izkropļo konkurenci.

| (197) | Tāpēc Komisija secina, ka HFSF veiktā finansējuma deficīta segšana EUR 456,97 miljonu apmērā saistībā ar aktīviem, kas no FB Bank pārvesti uz Banku, un HFSF saistības segt kapitāla vajadzības saistībā ar minētajiem aktīviem, kuru summa var sasniegt EUR 100 miljonus, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(197)

Tāpēc Komisija secina, ka HFSF veiktā finansējuma deficīta segšana EUR 456,97 miljonu apmērā saistībā ar aktīviem, kas no FB Bank pārvesti uz Banku, un HFSF saistības segt kapitāla vajadzības saistībā ar minētajiem aktīviem, kuru summa var sasniegt EUR 100 miljonus, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

FB4 un FB5 pasākumu saņēmējs

| (198) | Kā jau paskaidrots 193. apsvērumā, Komisija uzskata FB Bank darbības kā FB4 un FB5 pasākumu saņēmēju, jo atbalsts ļāva turpināt minētās saimnieciskās darbības Bankā. |
| --- | --- |

(198)

Kā jau paskaidrots 193. apsvērumā, Komisija uzskata FB Bank darbības kā FB4 un FB5 pasākumu saņēmēju, jo atbalsts ļāva turpināt minētās saimnieciskās darbības Bankā.

| (199) | Attiecībā uz jautājumu par to, vai FB Bank darbību pārdošana nozīmē valsts atbalstu Bankai saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 49. punktu, Komisijai jānovērtē noteiktu prasību izpilde. Tai jo īpaši jāpārbauda, vai: i) pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs; ii) pārdošana norisinājās atbilstoši tirgus nosacījumiem; un iii) finanšu iestāde vai valsts maksimāli palielināja pārdošanas cenu par attiecīgajiem aktīviem un saistībām. |
| --- | --- |

(199)

Attiecībā uz jautājumu par to, vai FB Bank darbību pārdošana nozīmē valsts atbalstu Bankai saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 49. punktu, Komisijai jānovērtē noteiktu prasību izpilde. Tai jo īpaši jāpārbauda, vai: i) pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs; ii) pārdošana norisinājās atbilstoši tirgus nosacījumiem; un iii) finanšu iestāde vai valsts maksimāli palielināja pārdošanas cenu par attiecīgajiem aktīviem un saistībām.

| (200) | Banka iegādājās FB Bank aktīvu un saistību kopumu, jo tā iesniedza vēlamo piedāvājumu atbilstoši nediskriminējošai konkursa procedūrai, kas bija pieejama citām bankām. Grieķijas Banka nolēma sazināties tikai ar četrām lielākajām bankām, kas darbojās Grieķijā, un no tām nesaistošus piedāvājumus iesniedza tikai Banka un vēl viena banka. Grieķijas Banka aicināja abus pretendentus iesniegt uzlabotus piedāvājumus. Grieķijas Banka izraudzījās NBG, jo tās piedāvājums ietvēra zemākas noregulējuma izmaksas (114). |
| --- | --- |

(200)

Banka iegādājās FB Bank aktīvu un saistību kopumu, jo tā iesniedza vēlamo piedāvājumu atbilstoši nediskriminējošai konkursa procedūrai, kas bija pieejama citām bankām. Grieķijas Banka nolēma sazināties tikai ar četrām lielākajām bankām, kas darbojās Grieķijā, un no tām nesaistošus piedāvājumus iesniedza tikai Banka un vēl viena banka. Grieķijas Banka aicināja abus pretendentus iesniegt uzlabotus piedāvājumus. Grieķijas Banka izraudzījās NBG, jo tās piedāvājums ietvēra zemākas noregulējuma izmaksas (114).

| (201) | Komisija novēroja, ka Grieķijas Banka sazinājās tikai ar četrām bankām (115). Ierobežotais pircēju kopums, ar ko sazinājās, nevar izslēgt to, ka konkurss bija atklāts, ņemot vērā to, ka nebija citu Grieķijā darbojošos banku, kas bija pietiekami lielas, lai pārņemtu konkursā piedāvātos aktīvus, un ar atbilstošu kapitālu noregulējuma laikā, kā arī ņemot vērā ierobežoto interesi noregulējuma laikā, ko izrādīja ārvalstu kredītiestādes un finanšu iestādes attiecībā uz iesaistīšanos banku darbībās Grieķijā. Turklāt Grieķijas Banka iepriekš noteica pārvedamo aktīvu un saistību portfeli un grafiku, kas jāievēro piedāvājumos, lai tie būtu derīgi. Komisija uzskata, ka pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs. |
| --- | --- |

(201)

Komisija novēroja, ka Grieķijas Banka sazinājās tikai ar četrām bankām (115). Ierobežotais pircēju kopums, ar ko sazinājās, nevar izslēgt to, ka konkurss bija atklāts, ņemot vērā to, ka nebija citu Grieķijā darbojošos banku, kas bija pietiekami lielas, lai pārņemtu konkursā piedāvātos aktīvus, un ar atbilstošu kapitālu noregulējuma laikā, kā arī ņemot vērā ierobežoto interesi noregulējuma laikā, ko izrādīja ārvalstu kredītiestādes un finanšu iestādes attiecībā uz iesaistīšanos banku darbībās Grieķijā. Turklāt Grieķijas Banka iepriekš noteica pārvedamo aktīvu un saistību portfeli un grafiku, kas jāievēro piedāvājumos, lai tie būtu derīgi. Komisija uzskata, ka pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs.

| (202) | Negatīvā cena (t. i., ņemot vērā finansējuma deficītu un iepriekšminēto kapitāla vajadzību segšanu) attiecībā uz FB Bank aktīviem un saistībām nenozīmē to, ka pārdošanas cena neatbilst uzņēmuma tirgus vērtībai (116). Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka izteiktais piedāvājums un samaksātā cena neatbilst uzņēmuma tirgus cenai. Jāatceras, ka saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem pārvesto aktīvu patieso vērtību sākotnēji aplēsa Grieķijas Banka un pēc tam pārbaudīja un pielāgoja ārējie eksperti turpmāko sešu mēnešu laikā. Tādējādi Komisija uzskata, ka pārdošana norisinājās saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Pamatojoties uz iepriekšminēto, saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 49. punktu, Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (117) Komisija secina, ka valsts atbalstu Bankai var izslēgt. |
| --- | --- |

(202)

Negatīvā cena (t. i., ņemot vērā finansējuma deficītu un iepriekšminēto kapitāla vajadzību segšanu) attiecībā uz FB Bank aktīviem un saistībām nenozīmē to, ka pārdošanas cena neatbilst uzņēmuma tirgus vērtībai (116). Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka izteiktais piedāvājums un samaksātā cena neatbilst uzņēmuma tirgus cenai. Jāatceras, ka saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem pārvesto aktīvu patieso vērtību sākotnēji aplēsa Grieķijas Banka un pēc tam pārbaudīja un pielāgoja ārējie eksperti turpmāko sešu mēnešu laikā. Tādējādi Komisija uzskata, ka pārdošana norisinājās saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Pamatojoties uz iepriekšminēto, saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 49. punktu, Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (117) Komisija secina, ka valsts atbalstu Bankai var izslēgt.

6.2.1.3.   Secinājums par saņemtā atbalsta esību un kopsummu

| (203) | Pamatojoties uz 190.–197. apsvērumu, Komisija uzskata, ka FB1, FB2, FB3, FB4 un FB5 pasākumi atbilst nosacījumiem, kas minēti Līguma 107. panta 1. punktā, un ir uzskatāmi par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(203)

Pamatojoties uz 190.–197. apsvērumu, Komisija uzskata, ka FB1, FB2, FB3, FB4 un FB5 pasākumi atbilst nosacījumiem, kas minēti Līguma 107. panta 1. punktā, un ir uzskatāmi par valsts atbalstu.

| (204) | Tādēļ Komisija secina, ka par FB Bank darbībām ir saņemts valsts atbalsts kā kapitāla atbalsts EUR 606,97 miljonu apmērā (FB1, FB4 un FB5 pasākums), papildus Grieķijas valsts vērtspapīru aizdevumam EUR 60 miljonu apmērā (FB2 pasākums) un valsts garantijām EUR 50 miljonu apmērā (FB3 pasākums), kā apkopots 10. tabulā.

  10. tabula


  Pārskats par kopējo atbalstu FB Bank darbībām









  Atbalsta saņēmējs | Pasākums | Atbalsta veids | Atbalsta summa (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FB Bank darbības | FB1 | Rekapitalizācija | 50 |
| FB4 | Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no FB Bank uz Banku | 456,97 |
| FB5 | Saistību vēstule par kapitāla vajadzību segšanu attiecībā uz FB Bank aktīviem, kas pārvesti uz Banku | 100 |
| Piešķirtā kapitāla atbalsta kopsumma | 606,97 |
| Kapitāla atbalsta kopsumma, kas apmaksāta | 506,97 |
| Atbalsta saņēmējs | Pasākums | Atbalsta veids | |
| FB Bank darbības | FB2 | Obligāciju aizdevums | 60 |
| | FB3 | Garantija | 50 |
| Piešķirtā likviditātes atbalsta kopsumma | 110 |

(204)

Tādēļ Komisija secina, ka par FB Bank darbībām ir saņemts valsts atbalsts kā kapitāla atbalsts EUR 606,97 miljonu apmērā (FB1, FB4 un FB5 pasākums), papildus Grieķijas valsts vērtspapīru aizdevumam EUR 60 miljonu apmērā (FB2 pasākums) un valsts garantijām EUR 50 miljonu apmērā (FB3 pasākums), kā apkopots 10. tabulā.

10. tabula

Pārskats par kopējo atbalstu FB Bank darbībām

Atbalsta saņēmējs

Pasākums

Atbalsta veids

Atbalsta summa (miljonos EUR)

FB Bank darbības

FB1

Rekapitalizācija

50

FB4

Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no FB Bank uz Banku

456,97

FB5

Saistību vēstule par kapitāla vajadzību segšanu attiecībā uz FB Bank aktīviem, kas pārvesti uz Banku

100

Piešķirtā kapitāla atbalsta kopsumma

606,97

Kapitāla atbalsta kopsumma, kas apmaksāta

506,97

Atbalsta saņēmējs

Pasākums

Atbalsta veids

FB Bank darbības

FB2

Obligāciju aizdevums

60

FB3

Garantija

50

Piešķirtā likviditātes atbalsta kopsumma

110

6.2.2.   Saderības novērtējuma juridiskais pamats

| (205) | Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. |
| --- | --- |

(205)

Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.

| (206) | Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un banku atbalsta pasākumi var novērst šos traucējumus. Tas tika apstiprināts 2008. gada banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības valsts atbalsta apstiprināšanai saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir izpildītas attiecībā uz spriedzes atkārtošanos finanšu tirgos. Komisija apstiprināja šādu uzskatu, pieņemot 2011. gada pagarināšanas paziņojumu (118) un 2013. gada banku paziņojumu (119). |
| --- | --- |

(206)

Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un banku atbalsta pasākumi var novērst šos traucējumus. Tas tika apstiprināts 2008. gada banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības valsts atbalsta apstiprināšanai saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir izpildītas attiecībā uz spriedzes atkārtošanos finanšu tirgos. Komisija apstiprināja šādu uzskatu, pieņemot 2011. gada pagarināšanas paziņojumu (118) un 2013. gada banku paziņojumu (119).

| (207) | Attiecībā uz Grieķijas ekonomiku Komisijas lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un pagarināšanu, kā arī valsts atbalsta pasākumu apstiprinājumos, kurus Grieķija piešķīra atsevišķām bankām, Komisija atzina, ka Grieķijas ekonomikā ir nopietnu traucējumu risks un valsts atbalsts bankām var šādus traucējumus novērst. Tādējādi juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(207)

Attiecībā uz Grieķijas ekonomiku Komisijas lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un pagarināšanu, kā arī valsts atbalsta pasākumu apstiprinājumos, kurus Grieķija piešķīra atsevišķām bankām, Komisija atzina, ka Grieķijas ekonomikā ir nopietnu traucējumu risks un valsts atbalsts bankām var šādus traucējumus novērst. Tādējādi juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts.

| (208) | Saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 15. punktu, lai atbalsts būtu saderīgs atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem:
  a)   piemērotība– atbalstam jābūt pareizi orientētam, lai varētu efektīvi sasniegt mērķi novērst nopietnus traucējumus ekonomikā; tas nenotiks, ja pasākums nebūs piemērots traucējumu novēršanai;
  b)   nepieciešamība– atbalsta pasākumam gan pēc apjoma, gan veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai; tādējādi tas jāsniedz minimālā apjomā, kāds nepieciešams mērķa sasniegšanai, un veidā, kas ir piemērotākais traucējumu novēršanai;
  c)   samērīgums– pasākuma pozitīvā ietekme pienācīgi jālīdzsvaro ar konkurences traucējumiem, lai šādi traucējumi aprobežotos ar pasākuma mērķu sasniegšanai nepieciešamo minimumu. |
| --- | --- |

(208)

Saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 15. punktu, lai atbalsts būtu saderīgs atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem:

a)   piemērotība– atbalstam jābūt pareizi orientētam, lai varētu efektīvi sasniegt mērķi novērst nopietnus traucējumus ekonomikā; tas nenotiks, ja pasākums nebūs piemērots traucējumu novēršanai;

b)   nepieciešamība– atbalsta pasākumam gan pēc apjoma, gan veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai; tādējādi tas jāsniedz minimālā apjomā, kāds nepieciešams mērķa sasniegšanai, un veidā, kas ir piemērotākais traucējumu novēršanai;

c)   samērīgums– pasākuma pozitīvā ietekme pienācīgi jālīdzsvaro ar konkurences traucējumiem, lai šādi traucējumi aprobežotos ar pasākuma mērķu sasniegšanai nepieciešamo minimumu.

| (209) | Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderības kritērijus dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada banku paziņojumā. |
| --- | --- |

(209)

Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderības kritērijus dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada banku paziņojumā.

| (210) | Rekapitalizācijas paziņojums deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai. |
| --- | --- |

(210)

Rekapitalizācijas paziņojums deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai.

| (211) | Visbeidzot, Komisija Pārstrukturēšanas paziņojumā paskaidroja, kā tā vērtēs pārstrukturēšanas plānus. Novērtējot Bankas pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, Komisija ņems vērā visus 10. tabulā minētos pasākumus. |
| --- | --- |

(211)

Visbeidzot, Komisija Pārstrukturēšanas paziņojumā paskaidroja, kā tā vērtēs pārstrukturēšanas plānus. Novērtējot Bankas pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, Komisija ņems vērā visus 10. tabulā minētos pasākumus.

6.2.3.   Atbalsta pasākumu atbilstība 2008. gada banku paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumiem

6.2.3.1.   FB1, FB2 un FB3 pasākumu atbilstība 2008. gada banku paziņojumam

| (212) | FB1, FB2 un FB3 pasākums tika piešķirts saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. Minētajā shēmā iekļautie pasākumi jau bija novērtēti kā saderīgi ar iekšējo tirgu Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmumā. |
| --- | --- |

(212)

FB1, FB2 un FB3 pasākums tika piešķirts saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. Minētajā shēmā iekļautie pasākumi jau bija novērtēti kā saderīgi ar iekšējo tirgu Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmumā.

6.2.3.2.   FB4 un FB5 pasākumu atbilstība 2008. gada banku paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumiem

6.2.3.2.1.   Piemērotība

| (213) | Kas attiecas uz FB4 un FB5 pasākumu piemērotību, Komisija uzskata, ka minētie pasākumi ir piemēroti, jo tie aizsargāja FB Bank noguldītājus un tādējādi aizsargāja finanšu stabilitāti. Minētās darbības nebūtu iespējams turpināt bez HFSF atbalsta, jo noregulējuma laikā FB Bank bija negatīvs pašu kapitāls un tolaik dominējošos sarežģītajos tirgus apstākļos neviena banka nebūtu iegādājusies aktīvu un saistību portfeli ar negatīvu vērtību, un tas būtu pasliktinājis tās kapitāla pietiekamības stāvokli. Tādējādi šie pasākumi nodrošināja Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka minētie pasākumi ir piemēroti kā glābšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(213)

Kas attiecas uz FB4 un FB5 pasākumu piemērotību, Komisija uzskata, ka minētie pasākumi ir piemēroti, jo tie aizsargāja FB Bank noguldītājus un tādējādi aizsargāja finanšu stabilitāti. Minētās darbības nebūtu iespējams turpināt bez HFSF atbalsta, jo noregulējuma laikā FB Bank bija negatīvs pašu kapitāls un tolaik dominējošos sarežģītajos tirgus apstākļos neviena banka nebūtu iegādājusies aktīvu un saistību portfeli ar negatīvu vērtību, un tas būtu pasliktinājis tās kapitāla pietiekamības stāvokli. Tādējādi šie pasākumi nodrošināja Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka minētie pasākumi ir piemēroti kā glābšanas atbalsts.

6.2.3.2.2.   Nepieciešamība

| (214) | Saskaņā ar 2008. gada banku paziņojumu atbalsta pasākumam pēc apjoma un veida ir jābūt nepieciešamam šā pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jāatbilst minimālajam apjomam, kas nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(214)

Saskaņā ar 2008. gada banku paziņojumu atbalsta pasākumam pēc apjoma un veida ir jābūt nepieciešamam šā pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jāatbilst minimālajam apjomam, kas nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai.

| (215) | Kā Grieķijas Banka norādīja savā 2013. gada 8. maija vēstulē, neraugoties uz FB Bank nelielo izmēru, tās licences anulēšana, nepiemērojot noregulējuma pasākumus, varētu iedragāt noguldītāju uzticēšanos Grieķijas banku sistēmai un tādējādi ietekmēt finanšu stabilitāti. Turklāt Grieķijas Banka piebilda, ka no dažādām noregulējuma iespējām tā deva priekšroku FB Bank noregulējumam, piemērojot iegādes un pārņemšanas procedūru saskaņā ar 2012. gada decembra MEFP. Tā uzskatīja, ka minētā procedūra sniedza tūlītēju un skaidru risinājumu problēmām, ar ko saskārās FB Bank. Komisija uzskata, ka šie finanšu stabilitātes elementi apliecina FB4 un FB5 pasākumu nepieciešamību. |
| --- | --- |

(215)

Kā Grieķijas Banka norādīja savā 2013. gada 8. maija vēstulē, neraugoties uz FB Bank nelielo izmēru, tās licences anulēšana, nepiemērojot noregulējuma pasākumus, varētu iedragāt noguldītāju uzticēšanos Grieķijas banku sistēmai un tādējādi ietekmēt finanšu stabilitāti. Turklāt Grieķijas Banka piebilda, ka no dažādām noregulējuma iespējām tā deva priekšroku FB Bank noregulējumam, piemērojot iegādes un pārņemšanas procedūru saskaņā ar 2012. gada decembra MEFP. Tā uzskatīja, ka minētā procedūra sniedza tūlītēju un skaidru risinājumu problēmām, ar ko saskārās FB Bank. Komisija uzskata, ka šie finanšu stabilitātes elementi apliecina FB4 un FB5 pasākumu nepieciešamību.

| (216) | Kas attiecas uz intervences apmēru, Grieķijas Banka savā Lēmumā 10/1/10.5.2013. norādīja, ka pārveduma rīkojums par noteiktiem aktīviem un saistībām bija vēlamais risinājums, jo tas līdz minimumam samazināja noregulējuma izmaksas. Minētais lēmums atbilda arī 2012. gada marta MEFP. Turklāt Komisija konstatē, ka finansējuma deficīta galīgo summu bija rūpīgi novērtējušas Grieķijas iestādes, ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, ko sagatavojis auditors likumā noteiktā audita veikšanai. Ieguldījums precīzi sedza starpību starp pārvesto aktīvu patieso vērtību un saistību vērtību. Turklāt HFSF apņēmās segt kapitāla vajadzības tikai līdz 9 % no pārvestajiem aktīviem, kā aplēsusi Grieķijas Banka. Tas, ka no abiem pretendentiem tikai Banka piekrita pārskatīt savu piedāvājumu, apstiprina secinājumu, ka ieguldījums nebija pārmērīgs. |
| --- | --- |

(216)

Kas attiecas uz intervences apmēru, Grieķijas Banka savā Lēmumā 10/1/10.5.2013. norādīja, ka pārveduma rīkojums par noteiktiem aktīviem un saistībām bija vēlamais risinājums, jo tas līdz minimumam samazināja noregulējuma izmaksas. Minētais lēmums atbilda arī 2012. gada marta MEFP. Turklāt Komisija konstatē, ka finansējuma deficīta galīgo summu bija rūpīgi novērtējušas Grieķijas iestādes, ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, ko sagatavojis auditors likumā noteiktā audita veikšanai. Ieguldījums precīzi sedza starpību starp pārvesto aktīvu patieso vērtību un saistību vērtību. Turklāt HFSF apņēmās segt kapitāla vajadzības tikai līdz 9 % no pārvestajiem aktīviem, kā aplēsusi Grieķijas Banka. Tas, ka no abiem pretendentiem tikai Banka piekrita pārskatīt savu piedāvājumu, apstiprina secinājumu, ka ieguldījums nebija pārmērīgs.

| (217) | Turklāt FB Bank pašu kapitāls netika pārvests, un tādējādi tas palika likvidējamā struktūrā, t. i., FB Bank. Tāpēc akcionāri cietīs zaudējumus pilnā apjomā, un HFSF ieguldījums nav uzpūsts ar to glābšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(217)

Turklāt FB Bank pašu kapitāls netika pārvests, un tādējādi tas palika likvidējamā struktūrā, t. i., FB Bank. Tāpēc akcionāri cietīs zaudējumus pilnā apjomā, un HFSF ieguldījums nav uzpūsts ar to glābšanas izmaksām.

| (218) | Kas attiecas uz atbalsta atlīdzināšanu, kā norādīts iepriekš 195. apsvērumā, HFSF, visticamāk, pilnībā neatgūs ieguldīto naudas summu (120). Tāpēc skaidrs, ka tas nesaņems nekādu atlīdzību, un tā ieguldījums ir līdzīgs dotācijai. Kā norādīts Rekapitalizācijas paziņojuma 44. punktā, nepietiekami atlīdzināta rekapitalizācija ir pieņemama tikai attiecībā uz grūtībās nonākušām bankām, kas nespēj maksāt nekādu atlīdzību. Komisija uzskata, ka tā ir arī FB Bank gadījumā. Atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas saskaņā ar Rekapitalizācijas paziņojumu. |
| --- | --- |

(218)

Kas attiecas uz atbalsta atlīdzināšanu, kā norādīts iepriekš 195. apsvērumā, HFSF, visticamāk, pilnībā neatgūs ieguldīto naudas summu (120). Tāpēc skaidrs, ka tas nesaņems nekādu atlīdzību, un tā ieguldījums ir līdzīgs dotācijai. Kā norādīts Rekapitalizācijas paziņojuma 44. punktā, nepietiekami atlīdzināta rekapitalizācija ir pieņemama tikai attiecībā uz grūtībās nonākušām bankām, kas nespēj maksāt nekādu atlīdzību. Komisija uzskata, ka tā ir arī FB Bank gadījumā. Atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas saskaņā ar Rekapitalizācijas paziņojumu.

| (219) | Tātad FB4 un FB5 pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida, lai varētu sasniegt mērķus ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un ekonomikā kopumā. |
| --- | --- |

(219)

Tātad FB4 un FB5 pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida, lai varētu sasniegt mērķus ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un ekonomikā kopumā.

6.2.3.2.3.   Samērīgums

| (220) | Komisija atzīmē, ka FB Bank vairs neeksistē tās iepriekšējā veidolā. Fakts, ka atbalsts izglāba pārvestās darbības, teorētiski varēja radīt konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija kā pozitīvu faktoru atzīmē FB Bank nelielo izmēru un pārdošanas procesu, kurā konkurentiem bija iespēja iesniegt piedāvājumu par FB Bank atsevišķiem aktīviem un saistībām. Turklāt uzreiz pēc FB Bank saimniecisko darbību nodošanas tās tika pilnībā integrētas Bankā un pārtrauca eksistēt kā atsevišķa saimnieciskā darbība vai konkurents. Tādēļ Komisija secina, ka šis atbalsts neradīja liekus konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(220)

Komisija atzīmē, ka FB Bank vairs neeksistē tās iepriekšējā veidolā. Fakts, ka atbalsts izglāba pārvestās darbības, teorētiski varēja radīt konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija kā pozitīvu faktoru atzīmē FB Bank nelielo izmēru un pārdošanas procesu, kurā konkurentiem bija iespēja iesniegt piedāvājumu par FB Bank atsevišķiem aktīviem un saistībām. Turklāt uzreiz pēc FB Bank saimniecisko darbību nodošanas tās tika pilnībā integrētas Bankā un pārtrauca eksistēt kā atsevišķa saimnieciskā darbība vai konkurents. Tādēļ Komisija secina, ka šis atbalsts neradīja liekus konkurences izkropļojumus.

Secinājums par FB4 un FB5 pasākumu atbilstību

| (221) | Secināts, ka FB4 un FB5 pasākumi ir piemēroti un nepieciešami un ka, ņemot vērā FB Bank nelielo izmēru un tās kā atsevišķa konkurenta izzušanu, veicot tās pilnīgu integrāciju Bankā, tie ir samērīgi ar paredzēto mērķi saskaņā ar 2008. gada banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu. |
| --- | --- |

(221)

Secināts, ka FB4 un FB5 pasākumi ir piemēroti un nepieciešami un ka, ņemot vērā FB Bank nelielo izmēru un tās kā atsevišķa konkurenta izzušanu, veicot tās pilnīgu integrāciju Bankā, tie ir samērīgi ar paredzēto mērķi saskaņā ar 2008. gada banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu.

6.2.4.   Atbalsta pasākumu atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

| (222) | Kas attiecas uz atlīdzību par FB4 pasākumu, Komisija 218. apsvērumā atzīmēja, ka HFSF, iespējams, pilnībā neatgūs EUR 456,97 miljonus, kas iepludināti FB Bank noregulējuma vajadzībām (FB4 pasākums). Atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(222)

Kas attiecas uz atlīdzību par FB4 pasākumu, Komisija 218. apsvērumā atzīmēja, ka HFSF, iespējams, pilnībā neatgūs EUR 456,97 miljonus, kas iepludināti FB Bank noregulējuma vajadzībām (FB4 pasākums). Atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem.

6.2.4.1.   FB Bank darbību ilgtermiņa dzīvotspēja pārdošanas ceļā

| (223) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punktā paredzēts, ka gadījumā, ja grūtībās nonākusi kredītiestāde nevar ticami atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, jāapsver tās likumīga likvidācija vai pārdošana izsolē. Tādējādi dalībvalstis var sekmēt dzīvotnespējīgo dalībnieku izstāšanos, nodrošinot šā izstāšanās procesa norisi atbilstošā termiņā, lai saglabātu finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(223)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punktā paredzēts, ka gadījumā, ja grūtībās nonākusi kredītiestāde nevar ticami atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, jāapsver tās likumīga likvidācija vai pārdošana izsolē. Tādējādi dalībvalstis var sekmēt dzīvotnespējīgo dalībnieku izstāšanos, nodrošinot šā izstāšanās procesa norisi atbilstošā termiņā, lai saglabātu finanšu stabilitāti.

| (224) | Tomēr FB Bank nebija dzīvotspējīga kā atsevišķa struktūra un tika nodota likvidācijai. Šajā jomā Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktā paskaidrots, ka “neveiksmīgas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ja pircējs ir dzīvotspējīgs un var absorbēt neveiksmīgas bankas pieņemšanu, un var palīdzēt atjaunot uzticību tirgū”. |
| --- | --- |

(224)

Tomēr FB Bank nebija dzīvotspējīga kā atsevišķa struktūra un tika nodota likvidācijai. Šajā jomā Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktā paskaidrots, ka “neveiksmīgas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ja pircējs ir dzīvotspējīgs un var absorbēt neveiksmīgas bankas pieņemšanu, un var palīdzēt atjaunot uzticību tirgū”.

| (225) | Kā minēts 7.5.2. iedaļā, pamatojoties uz Bankas pārstrukturēšanas plānu, Banka ir uzskatāma par dzīvotspējīgu struktūru. Tādējādi fakts, ka FB Bank darbības tika nodotas Bankai, ļauj atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. Turklāt fakts, ka FB Bank darbības tika pilnībā integrētas (121) Bankā un tā beidza darboties kā atsevišķs konkurents, ir uzskatāms par padziļinātu pārstrukturēšanu, kas nepieciešama saistībā ar valsts atbalsta nepietiekamu atlīdzību. |
| --- | --- |

(225)

Kā minēts 7.5.2. iedaļā, pamatojoties uz Bankas pārstrukturēšanas plānu, Banka ir uzskatāma par dzīvotspējīgu struktūru. Tādējādi fakts, ka FB Bank darbības tika nodotas Bankai, ļauj atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. Turklāt fakts, ka FB Bank darbības tika pilnībā integrētas (121) Bankā un tā beidza darboties kā atsevišķs konkurents, ir uzskatāms par padziļinātu pārstrukturēšanu, kas nepieciešama saistībā ar valsts atbalsta nepietiekamu atlīdzību.

6.2.4.2.   Pašu ieguldījums un sloga sadale

| (226) | Kā paskaidrots 216. apsvērumā, FB Bank noregulējumam izraudzītais veids nodrošina pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošanu līdz minimumam. Vispirms Grieķijas iestādes rūpīgi novērtēja finansējuma deficītu, ņemot vērā neatkarīgo revidentu ziņojumu. Turklāt HFSF apņēmās segt pircēja kapitāla vajadzības, kas izrietēja no pārvestajām darbībām, tikai līdz likumā prasītajam minimālajam apmēram. Turklāt FB Bank saimniecisko darbību iekļaušana lielākā struktūrvienībā un sinerģijas vienlaicīgā īstenošana, veicot FB Bank filiāļu tīklu racionalizāciju, IT infrastruktūras apvienošanu un finansējuma izmaksu samazināšanu, palīdz ierobežot pārstrukturēšanas izmaksas līdz minimumam salīdzinājumā ar scenāriju, kurā valsts būtu mēģinājusi atjaunot FB Bank kā atsevišķas struktūras dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(226)

Kā paskaidrots 216. apsvērumā, FB Bank noregulējumam izraudzītais veids nodrošina pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošanu līdz minimumam. Vispirms Grieķijas iestādes rūpīgi novērtēja finansējuma deficītu, ņemot vērā neatkarīgo revidentu ziņojumu. Turklāt HFSF apņēmās segt pircēja kapitāla vajadzības, kas izrietēja no pārvestajām darbībām, tikai līdz likumā prasītajam minimālajam apmēram. Turklāt FB Bank saimniecisko darbību iekļaušana lielākā struktūrvienībā un sinerģijas vienlaicīgā īstenošana, veicot FB Bank filiāļu tīklu racionalizāciju, IT infrastruktūras apvienošanu un finansējuma izmaksu samazināšanu, palīdz ierobežot pārstrukturēšanas izmaksas līdz minimumam salīdzinājumā ar scenāriju, kurā valsts būtu mēģinājusi atjaunot FB Bank kā atsevišķas struktūras dzīvotspēju.

| (227) | Pašu kapitāls un subordinētais parāds netika pārvesti uz Banku, bet palika FB Bank – likvidējamā struktūrvienībā. Tāpēc Komisija uzskata, ka tika panākts pietiekams akcionāru sloga sadalījums, jo akcionāriem bija tiesības uz ieņēmumiem no likvidācijas tikai tad, ja ieņēmumi būtu pietiekami, lai atmaksātu vispirms HFSF, kam bija prasījuma prioritāte, salīdzinot ar citiem kreditoriem. Tādējādi, ņemot vērā likvidējamo aktīvu nepietiekamību, maz ticams, ka akcionāri varētu atgūt savus ieguldījumus. |
| --- | --- |

(227)

Pašu kapitāls un subordinētais parāds netika pārvesti uz Banku, bet palika FB Bank – likvidējamā struktūrvienībā. Tāpēc Komisija uzskata, ka tika panākts pietiekams akcionāru sloga sadalījums, jo akcionāriem bija tiesības uz ieņēmumiem no likvidācijas tikai tad, ja ieņēmumi būtu pietiekami, lai atmaksātu vispirms HFSF, kam bija prasījuma prioritāte, salīdzinot ar citiem kreditoriem. Tādējādi, ņemot vērā likvidējamo aktīvu nepietiekamību, maz ticams, ka akcionāri varētu atgūt savus ieguldījumus.

6.2.4.3.   Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

| (228) | Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punktā paredzēts, ka “Komisija kā izejas punktu šādu pasākumu nepieciešamības novērtēšanai izmanto to darbību lielumu, mērogu un apjomu, kas attiecīgai bankai būtu, īstenojot ticamu pārstrukturēšanas plānu [...]. Šādu pasākumu raksturs un veids būs atkarīgs no diviem kritērijiem – pirmkārt, no atbalsta summas un nosacījumiem, un apstākļiem, kuros tas piešķirts, un, otrkārt, no tā tirgus vai tirgu īpašībām, kurā(-os) saņēmēja banka darbosies”. |
| --- | --- |

(228)

Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punktā paredzēts, ka “Komisija kā izejas punktu šādu pasākumu nepieciešamības novērtēšanai izmanto to darbību lielumu, mērogu un apjomu, kas attiecīgai bankai būtu, īstenojot ticamu pārstrukturēšanas plānu [...]. Šādu pasākumu raksturs un veids būs atkarīgs no diviem kritērijiem – pirmkārt, no atbalsta summas un nosacījumiem, un apstākļiem, kuros tas piešķirts, un, otrkārt, no tā tirgus vai tirgu īpašībām, kurā(-os) saņēmēja banka darbosies”.

| (229) | Kopējais atbalsts, kas saņemts kapitāla veidā, ir EUR 606,97 miljoni (FB1, FB4 un FB5 pasākumi) papildus Grieķijas valsts vērtspapīriem EUR 60 miljonu apmērā (FB2 pasākums) un valsts garantijām EUR 50 miljonu apmērā (FB3 pasākums). FB1 pasākums 2008. gada 31. decembrī atbilda 3,25 % no FB Bank RWA. FB4 pasākums – finansējuma deficīta segšana, pārejot no FB Bank uz Banku, – 2013. gada 31. martā atbilda aptuveni 33,44 % no FB Bank RWA. FB5 pasākums pēc definīcijas atbilda 9 % no FB Bank uz Banku pārvesto RWA. Šādas atbalsta summas apvienojumā ar atlīdzības neesību mudina būtiski samazināt saņēmēja klātbūtni tirgū. |
| --- | --- |

(229)

Kopējais atbalsts, kas saņemts kapitāla veidā, ir EUR 606,97 miljoni (FB1, FB4 un FB5 pasākumi) papildus Grieķijas valsts vērtspapīriem EUR 60 miljonu apmērā (FB2 pasākums) un valsts garantijām EUR 50 miljonu apmērā (FB3 pasākums). FB1 pasākums 2008. gada 31. decembrī atbilda 3,25 % no FB Bank RWA. FB4 pasākums – finansējuma deficīta segšana, pārejot no FB Bank uz Banku, – 2013. gada 31. martā atbilda aptuveni 33,44 % no FB Bank RWA. FB5 pasākums pēc definīcijas atbilda 9 % no FB Bank uz Banku pārvesto RWA. Šādas atbalsta summas apvienojumā ar atlīdzības neesību mudina būtiski samazināt saņēmēja klātbūtni tirgū.

| (230) | Attiecībā uz tirgu, kurā darbojās FB Bank, Komisija norādīja, ka FB Bank bija ļoti maza banka (mazāk nekā 0,5 % īpatsvars no Grieķijas banku kopējiem aktīviem un mazāk nekā 1 % tirgus daļas attiecībā uz aizdevumiem un noguldījumiem Grieķijā), un attiecīgi FB Bank aktīvi un saistības, kas tika pārvesti uz Banku, bija salīdzinoši nelieli Grieķijas banku sistēmas mērogā. |
| --- | --- |

(230)

Attiecībā uz tirgu, kurā darbojās FB Bank, Komisija norādīja, ka FB Bank bija ļoti maza banka (mazāk nekā 0,5 % īpatsvars no Grieķijas banku kopējiem aktīviem un mazāk nekā 1 % tirgus daļas attiecībā uz aizdevumiem un noguldījumiem Grieķijā), un attiecīgi FB Bank aktīvi un saistības, kas tika pārvesti uz Banku, bija salīdzinoši nelieli Grieķijas banku sistēmas mērogā.

| (231) | Turklāt FB Bank darbības tika piedāvātas konkurentiem atklātā izsolē. Pēc pārdošanas FB Bank vairs neeksistēja kā atsevišķs konkurents, jo pārvestās darbības tika pilnībā integrētas Bankā. |
| --- | --- |

(231)

Turklāt FB Bank darbības tika piedāvātas konkurentiem atklātā izsolē. Pēc pārdošanas FB Bank vairs neeksistēja kā atsevišķs konkurents, jo pārvestās darbības tika pilnībā integrētas Bankā.

| (232) | Secināts, ka, ņemot vērā pārvesto darbību nelielo apjomu, atklāto pārdošanas procesu un FB Bank darbību pilnīgu integrāciju Bankā, nav notikusi nepamatota konkurences izkropļošana, neraugoties uz ļoti lielo atbalsta summu un atlīdzības neesību. |
| --- | --- |

(232)

Secināts, ka, ņemot vērā pārvesto darbību nelielo apjomu, atklāto pārdošanas procesu un FB Bank darbību pilnīgu integrāciju Bankā, nav notikusi nepamatota konkurences izkropļošana, neraugoties uz ļoti lielo atbalsta summu un atlīdzības neesību.

6.2.4.4.   Secinājums par atbilstību Pārstrukturēšanas paziņojumam

| (233) | Pamatojoties uz šo analīzi, secināts, ka atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam FB Bank atsevišķu aktīvu un saistību pārdošana un to integrācija Bankā nodrošina FB Bank darbību ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un ka nenotiek nepamatoti konkurences izkropļojumi. |
| --- | --- |

(233)

Pamatojoties uz šo analīzi, secināts, ka atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam FB Bank atsevišķu aktīvu un saistību pārdošana un to integrācija Bankā nodrošina FB Bank darbību ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un ka nenotiek nepamatoti konkurences izkropļojumi.

6.2.5.   Secinājums par atbalsta, kas attiecas uz FB Bank, saderību ar iekšējo tirgu

| (234) | Tādējādi visi 10. tabulā minētie atbalsta pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(234)

Tādējādi visi 10. tabulā minētie atbalsta pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu.

6.3.   AR PROBANK SAISTĪTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.3.1.   Atbalsta esība un apjoms

| (235) | Komisijai vispirms ir jānovērtē, vai pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(235)

Komisijai vispirms ir jānovērtē, vai pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.3.1.1.   Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti, ņemot vērā Probank noregulējumu (PB1 un PB2 pasākums)

| (236) | HFSF ir struktūra, ko banku atbalsta nolūkā izveidojusi un finansējusi Grieķija. Tādējādi PB1 un PB2 pasākumā tiek izmantoti valsts līdzekļi. PB1 un PB2 pasākumi pēc būtības arī ir selektīvi, jo tie dod labumu tikai Probank darbībām. |
| --- | --- |

(236)

HFSF ir struktūra, ko banku atbalsta nolūkā izveidojusi un finansējusi Grieķija. Tādējādi PB1 un PB2 pasākumā tiek izmantoti valsts līdzekļi. PB1 un PB2 pasākumi pēc būtības arī ir selektīvi, jo tie dod labumu tikai Probank darbībām.

| (237) | Turklāt PB1 un PB2 pasākumi nodrošina Probank darbībām skaidras priekšrocības, jo ļauj tās turpināt. Šajā gadījumā pārveduma rīkojums ir pārdošana “vienā partijā”, jo, lai gan pašu kapitāls netiek pārvests, galvenie produktīvie banku aktīvi tiek pārvesti (filiāles, noguldījumi un aizdevumi). |
| --- | --- |

(237)

Turklāt PB1 un PB2 pasākumi nodrošina Probank darbībām skaidras priekšrocības, jo ļauj tās turpināt. Šajā gadījumā pārveduma rīkojums ir pārdošana “vienā partijā”, jo, lai gan pašu kapitāls netiek pārvests, galvenie produktīvie banku aktīvi tiek pārvesti (filiāles, noguldījumi un aizdevumi).

| (238) | PB1 un PB2 pasākumi neatbilst MEIP. HFSF faktiski nav izredžu gūt peļņu no saviem ieguldījumiem: apmaiņā par saviem ieguldījumiem tas saņēma nevis prasījumu pret Banku, bet tikai prasījumu pret likvidējamu struktūru, t. i., Probank
   (122). Tādējādi HFSF, iespējams, pilnībā neatgūs ieguldīto naudu. |
| --- | --- |

(238)

PB1 un PB2 pasākumi neatbilst MEIP. HFSF faktiski nav izredžu gūt peļņu no saviem ieguldījumiem: apmaiņā par saviem ieguldījumiem tas saņēma nevis prasījumu pret Banku, bet tikai prasījumu pret likvidējamu struktūru, t. i., Probank
   (122). Tādējādi HFSF, iespējams, pilnībā neatgūs ieguldīto naudu.

| (239) | PB1 un PB2 sniegto pasākumu selektīvās priekšrocības izkropļo konkurenci, ļaujot turpināt vienu bankas darbību, ļaujot tai darboties tirgū un konkurēt ar citām bankām, kas darbojas Grieķijā vai arī, iespējams, interesējas par iekļūšanu Grieķijas tirgū. Tādējādi PB1 un PB2 pasākumi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un, iespējams, izkropļo konkurenci. |
| --- | --- |

(239)

PB1 un PB2 sniegto pasākumu selektīvās priekšrocības izkropļo konkurenci, ļaujot turpināt vienu bankas darbību, ļaujot tai darboties tirgū un konkurēt ar citām bankām, kas darbojas Grieķijā vai arī, iespējams, interesējas par iekļūšanu Grieķijas tirgū. Tādējādi PB1 un PB2 pasākumi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un, iespējams, izkropļo konkurenci.

| (240) | Tādējādi secināts, ka HFSF veiktā finansējuma deficīta segšana, pārejot no Probank un Banku, EUR 562,73 miljonu apmērā un HFSF saistības segt kapitāla vajadzības attiecībā uz pārvestajiem aktīviem, kuru summa var sasniegt EUR [180–280] miljonus, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(240)

Tādējādi secināts, ka HFSF veiktā finansējuma deficīta segšana, pārejot no Probank un Banku, EUR 562,73 miljonu apmērā un HFSF saistības segt kapitāla vajadzības attiecībā uz pārvestajiem aktīviem, kuru summa var sasniegt EUR [180–280] miljonus, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

PB1 un PB2 pasākumu saņēmējs

| (241) | PB1 un PB2 pasākumu saņēmējs ir Probank darbības, jo minētie pasākumi ļāva turpināt šīs darbības Bankā. |
| --- | --- |

(241)

PB1 un PB2 pasākumu saņēmējs ir Probank darbības, jo minētie pasākumi ļāva turpināt šīs darbības Bankā.

| (242) | Attiecībā uz jautājumu par to, vai Probank darbību pārdošana ir valsts atbalsts Bankai saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 49. punktu, Komisijai jānovērtē noteiktu prasību izpilde. Tai jo īpaši jāpārbauda, vai: i) pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs; ii) pārdošana norisinājās atbilstoši tirgus nosacījumiem; un iii) finanšu iestāde vai valsts maksimāli palielināja pārdošanas cenu par attiecīgajiem aktīviem un saistībām. |
| --- | --- |

(242)

Attiecībā uz jautājumu par to, vai Probank darbību pārdošana ir valsts atbalsts Bankai saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 49. punktu, Komisijai jānovērtē noteiktu prasību izpilde. Tai jo īpaši jāpārbauda, vai: i) pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs; ii) pārdošana norisinājās atbilstoši tirgus nosacījumiem; un iii) finanšu iestāde vai valsts maksimāli palielināja pārdošanas cenu par attiecīgajiem aktīviem un saistībām.

| (243) | Banka iegādājās Probank aktīvus un saistības, jo tā iesniedza vēlamo piedāvājumu atbilstoši nediskriminējošai konkursa procedūrai, kas bija pieejama citām bankām. Grieķijas Banka nolēma sazināties tikai ar četrām lielākajām bankām, kas darbojās Grieķijā, un no tām piedāvājumus iesniedza tikai Banka un vēl viena banka. Banka bija vēlamais pretendents gan cenas, gan gaidāmās sinerģijas ziņā. |
| --- | --- |

(243)

Banka iegādājās Probank aktīvus un saistības, jo tā iesniedza vēlamo piedāvājumu atbilstoši nediskriminējošai konkursa procedūrai, kas bija pieejama citām bankām. Grieķijas Banka nolēma sazināties tikai ar četrām lielākajām bankām, kas darbojās Grieķijā, un no tām piedāvājumus iesniedza tikai Banka un vēl viena banka. Banka bija vēlamais pretendents gan cenas, gan gaidāmās sinerģijas ziņā.

| (244) | Grieķijas Banka sazinājās tikai ar četrām bankām. Ierobežotais pircēju kopums, ar ko sazinājās, nevar izslēgt to, ka konkurss bija atklāts, ņemot vērā citu tādu banku trūkumu, kas darbojās Grieķijā un bija pietiekami lielas, lai pārņemtu konkursā piedāvātās darbības, kā arī ar atbilstošu kapitālu noregulējuma laikā. Turklāt līdz Probank noregulējumam neviena ārvalstu kredītiestāde un finanšu iestāde neiesniedza derīgu saistošu priekšlikumu par Probank iegādi, neraugoties uz atkārtotu termiņa atlikšanu. Noregulējuma laikā ārvalstu kredītiestāžu un finanšu iestāžu izrādītā interese iesaistīties banku darbībās Grieķijā bija ļoti ierobežota. Turklāt Grieķijas Banka iepriekš bija noteikusi pārvedamo aktīvu un saistību portfeli un grafiku, kas bija jāievēro piedāvājumos, lai tie būtu derīgi. Tāpēc Komisija secina, ka pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs. |
| --- | --- |

(244)

Grieķijas Banka sazinājās tikai ar četrām bankām. Ierobežotais pircēju kopums, ar ko sazinājās, nevar izslēgt to, ka konkurss bija atklāts, ņemot vērā citu tādu banku trūkumu, kas darbojās Grieķijā un bija pietiekami lielas, lai pārņemtu konkursā piedāvātās darbības, kā arī ar atbilstošu kapitālu noregulējuma laikā. Turklāt līdz Probank noregulējumam neviena ārvalstu kredītiestāde un finanšu iestāde neiesniedza derīgu saistošu priekšlikumu par Probank iegādi, neraugoties uz atkārtotu termiņa atlikšanu. Noregulējuma laikā ārvalstu kredītiestāžu un finanšu iestāžu izrādītā interese iesaistīties banku darbībās Grieķijā bija ļoti ierobežota. Turklāt Grieķijas Banka iepriekš bija noteikusi pārvedamo aktīvu un saistību portfeli un grafiku, kas bija jāievēro piedāvājumos, lai tie būtu derīgi. Tāpēc Komisija secina, ka pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs.

| (245) | Negatīvā cena (t. i., ņemot vērā finansējuma deficītu un iepriekšminēto kapitāla vajadzību segšanu) attiecībā uz Probank aktīviem un saistībām nenozīmē to, ka pārdošanas cena neatbilst uzņēmuma tirgus vērtībai (123). Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka izteiktais piedāvājums un samaksātā cena neatbilst uzņēmuma tirgus cenai. Faktiski aktīvu patieso vērtību aplēsa Grieķijas Banka un pārbaudīja ārējie revidenti. Tādējādi Komisija uzskata, ka pārdošana norisinājās saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Pamatojoties uz iepriekšminēto, saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 49. punktu, Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (124) secināts, ka valsts atbalstu Bankai var izslēgt. |
| --- | --- |

(245)

Negatīvā cena (t. i., ņemot vērā finansējuma deficītu un iepriekšminēto kapitāla vajadzību segšanu) attiecībā uz Probank aktīviem un saistībām nenozīmē to, ka pārdošanas cena neatbilst uzņēmuma tirgus vērtībai (123). Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka izteiktais piedāvājums un samaksātā cena neatbilst uzņēmuma tirgus cenai. Faktiski aktīvu patieso vērtību aplēsa Grieķijas Banka un pārbaudīja ārējie revidenti. Tādējādi Komisija uzskata, ka pārdošana norisinājās saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Pamatojoties uz iepriekšminēto, saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 49. punktu, Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (124) secināts, ka valsts atbalstu Bankai var izslēgt.

6.3.1.2.   Secinājums par saņemtā atbalsta esību un kopsummu

| (246) | Pamatojoties uz 236.–240. apsvērumu, Komisija uzskata, ka PB1 un PB2 pasākumi atbilst nosacījumiem, kas minēti Līguma 107. panta 1. punktā, un ir uzskatāmi par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(246)

Pamatojoties uz 236.–240. apsvērumu, Komisija uzskata, ka PB1 un PB2 pasākumi atbilst nosacījumiem, kas minēti Līguma 107. panta 1. punktā, un ir uzskatāmi par valsts atbalstu.

| (247) | Tāpēc secināts, ka par Probank darbībām saņemts valsts atbalsts kapitāla atbalsta veidā EUR [742,7–842,7] miljonu apmērā (PB1 un PB2 pasākumi), kā apkopots 11. tabulā.

  11. tabula


  Pārskats par kopējo atbalstu Probank darbībām









  Atbalsta saņēmējs | Pasākums | Atbalsta veids | Atbalsta summa (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Probank darbības | PB1 | Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no Probank uz Banku | 562,7 |
| PB2 | Saistību vēstule par kapitāla vajadzību segšanu attiecībā uz Probank aktīviem, kas pārvesti uz Banku | [180–280] |
| Piešķirtā kapitāla atbalsta kopsumma | [742,7–842,7] |
| Apmaksātā kapitāla atbalsta kopsumma | [742,7–842,7] |

(247)

Tāpēc secināts, ka par Probank darbībām saņemts valsts atbalsts kapitāla atbalsta veidā EUR [742,7–842,7] miljonu apmērā (PB1 un PB2 pasākumi), kā apkopots 11. tabulā.

11. tabula

Pārskats par kopējo atbalstu Probank darbībām

Atbalsta saņēmējs

Pasākums

Atbalsta veids

Atbalsta summa (miljonos EUR)

Probank darbības

PB1

Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no Probank uz Banku

562,7

PB2

Saistību vēstule par kapitāla vajadzību segšanu attiecībā uz Probank aktīviem, kas pārvesti uz Banku

[180–280]

Piešķirtā kapitāla atbalsta kopsumma

[742,7–842,7]

Apmaksātā kapitāla atbalsta kopsumma

[742,7–842,7]

6.3.2.   Saderības novērtējuma juridiskais pamats

| (248) | Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. |
| --- | --- |

(248)

Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.

| (249) | Kā paskaidrots 206. un 207. apsvērumā, juridiskajam pamatam, vērtējot atbalsta pasākumus Grieķijas bankām, pašlaik ir jābūt Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(249)

Kā paskaidrots 206. un 207. apsvērumā, juridiskajam pamatam, vērtējot atbalsta pasākumus Grieķijas bankām, pašlaik ir jābūt Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam.

| (250) | Kā paskaidrots 208. apsvērumā, saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 15. punktu, lai atbalsts būtu saderīgs atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem. |
| --- | --- |

(250)

Kā paskaidrots 208. apsvērumā, saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 15. punktu, lai atbalsts būtu saderīgs atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem.

| (251) | Rekapitalizācijas paziņojums deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai. |
| --- | --- |

(251)

Rekapitalizācijas paziņojums deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai.

| (252) | Visbeidzot, Komisija Pārstrukturēšanas paziņojumā paskaidroja, kā tā vērtēs pārstrukturēšanas plānus. Novērtējot pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, Komisija ņems vērā visus 11. tabulā minētos pasākumus. |
| --- | --- |

(252)

Visbeidzot, Komisija Pārstrukturēšanas paziņojumā paskaidroja, kā tā vērtēs pārstrukturēšanas plānus. Novērtējot pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, Komisija ņems vērā visus 11. tabulā minētos pasākumus.

6.3.3.   Atbalsta pasākumu atbilstība 2008. gada banku paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam

6.3.3.1.   Piemērotība

| (253) | Kas attiecas uz PB1 un PB2 pasākumu piemērotību, Komisija uzskata, ka finansējuma deficīta segums un saistības segt pircēja kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem ir atbilstoši, jo tie ļāva veikt pārdošanu, aizsargāja Probank noguldītājus un tādējādi aizsargāja finanšu stabilitāti. Minētās darbības nevarētu turpināt bez HFSF atbalsta, jo noregulējuma laikā Probank bija negatīvs pašu kapitāls. Tolaik dominējošos sarežģītajos tirgus apstākļos neviena banka nebūtu iegādājusies aktīvu un saistību portfeli ar negatīvu vērtību, un tas būtu pasliktinājis tās kapitāla pietiekamības stāvokli. 2013. gada 10. maijā Grieķijas Banka iecēla amatā Probank pilnvaroto, kura uzdevums bija arī nodrošināt, ka tiktu veikti visi nepieciešamie pasākumi, lai pabeigtu Probank akciju kapitāla palielināšanu. Tas, ka neviens privātais investors neiesniedza galīgu saistošo piedāvājumu par Probank iegādi līdz noregulējuma laikam, neraugoties uz Probank ieceltā pilnvarotā centieniem un termiņa atkārtotu pagarināšanu attiecībā uz Probank akciju kapitāla palielināšanu, apstiprina konstatējumu, ka minētos pasākumus nebūtu iespējams turpināt bez HFSF sniegtā atbalsta. Tādējādi šie pasākumi nodrošināja Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka minētie pasākumi ir piemēroti kā glābšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(253)

Kas attiecas uz PB1 un PB2 pasākumu piemērotību, Komisija uzskata, ka finansējuma deficīta segums un saistības segt pircēja kapitāla vajadzības saistībā ar pārvestajiem aktīviem ir atbilstoši, jo tie ļāva veikt pārdošanu, aizsargāja Probank noguldītājus un tādējādi aizsargāja finanšu stabilitāti. Minētās darbības nevarētu turpināt bez HFSF atbalsta, jo noregulējuma laikā Probank bija negatīvs pašu kapitāls. Tolaik dominējošos sarežģītajos tirgus apstākļos neviena banka nebūtu iegādājusies aktīvu un saistību portfeli ar negatīvu vērtību, un tas būtu pasliktinājis tās kapitāla pietiekamības stāvokli. 2013. gada 10. maijā Grieķijas Banka iecēla amatā Probank pilnvaroto, kura uzdevums bija arī nodrošināt, ka tiktu veikti visi nepieciešamie pasākumi, lai pabeigtu Probank akciju kapitāla palielināšanu. Tas, ka neviens privātais investors neiesniedza galīgu saistošo piedāvājumu par Probank iegādi līdz noregulējuma laikam, neraugoties uz Probank ieceltā pilnvarotā centieniem un termiņa atkārtotu pagarināšanu attiecībā uz Probank akciju kapitāla palielināšanu, apstiprina konstatējumu, ka minētos pasākumus nebūtu iespējams turpināt bez HFSF sniegtā atbalsta. Tādējādi šie pasākumi nodrošināja Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Pamatojoties uz to, Komisija secina, ka minētie pasākumi ir piemēroti kā glābšanas atbalsts.

6.3.3.2.   Nepieciešamība

| (254) | Saskaņā ar 2008. gada banku paziņojumu atbalsta pasākumam pēc apjoma un veida ir jābūt nepieciešamam šā pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jāatbilst minimālajam apjomam, kas nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(254)

Saskaņā ar 2008. gada banku paziņojumu atbalsta pasākumam pēc apjoma un veida ir jābūt nepieciešamam šā pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jāatbilst minimālajam apjomam, kas nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai.

| (255) | 2013. gada maija MEFP paredzēts, ka attiecībā uz bankām, kas sniedza blakuspakalpojumus (125) un kas neatbilda to kapitāla prasībām, Grieķijas Bankai, sazinoties ar HFSF, jānovērtē iespējas līdz minimumam samazināt izmaksas nodokļu maksātājiem, tostarp iegādes un pārņemšanas procedūras, vienlaikus nodrošinot drošību noguldītājiem. |
| --- | --- |

(255)

2013. gada maija MEFP paredzēts, ka attiecībā uz bankām, kas sniedza blakuspakalpojumus (125) un kas neatbilda to kapitāla prasībām, Grieķijas Bankai, sazinoties ar HFSF, jānovērtē iespējas līdz minimumam samazināt izmaksas nodokļu maksātājiem, tostarp iegādes un pārņemšanas procedūras, vienlaikus nodrošinot drošību noguldītājiem.

| (256) | Kā Grieķijas Banka norādīja savā 2013. gada 26. jūlija lēmumā (126), Probank licences anulēšana, nepiemērojot noregulējuma pasākumus, varēja ietekmēt finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(256)

Kā Grieķijas Banka norādīja savā 2013. gada 26. jūlija lēmumā (126), Probank licences anulēšana, nepiemērojot noregulējuma pasākumus, varēja ietekmēt finanšu stabilitāti.

| (257) | Komisija uzskata, ka šie finanšu stabilitātes elementi apliecina PB1 un PB2 pasākumu nepieciešamību. |
| --- | --- |

(257)

Komisija uzskata, ka šie finanšu stabilitātes elementi apliecina PB1 un PB2 pasākumu nepieciešamību.

| (258) | Kas attiecas uz pasākuma apmēru, finansējuma deficītu bija rūpīgi novērtējušas Grieķijas iestādes, ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, ko sagatavojis auditors likumā noteiktā audita veikšanai. Ieguldījums precīzi sedza starpību starp pārvesto aktīvu patieso vērtību un saistību vērtību. Grieķijas Banka savā Lēmumā 12/1/26.7.2013. norādīja, ka pārveduma rīkojums par atsevišķiem aktīviem un saistībām bija vēlamais risinājums, jo tas līdz minimumam samazināja noregulējuma izmaksas. Minētais lēmums ir arī saskaņā ar 2013. gada jūlija Otro ekonomikas stabilizācijas programmu Grieķijai. Turklāt HFSF apņēmās segt kapitāla vajadzības tikai līdz 9 % no pārvestajiem aktīviem, kā to bija aplēsusi Grieķijas Banka. |
| --- | --- |

(258)

Kas attiecas uz pasākuma apmēru, finansējuma deficītu bija rūpīgi novērtējušas Grieķijas iestādes, ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, ko sagatavojis auditors likumā noteiktā audita veikšanai. Ieguldījums precīzi sedza starpību starp pārvesto aktīvu patieso vērtību un saistību vērtību. Grieķijas Banka savā Lēmumā 12/1/26.7.2013. norādīja, ka pārveduma rīkojums par atsevišķiem aktīviem un saistībām bija vēlamais risinājums, jo tas līdz minimumam samazināja noregulējuma izmaksas. Minētais lēmums ir arī saskaņā ar 2013. gada jūlija Otro ekonomikas stabilizācijas programmu Grieķijai. Turklāt HFSF apņēmās segt kapitāla vajadzības tikai līdz 9 % no pārvestajiem aktīviem, kā to bija aplēsusi Grieķijas Banka.

| (259) | Turklāt nekustamais īpašums netika nodots Bankai un līdz ar to tika atstāts likvidējamajai struktūrvienībai. Tāpēc Probank akcionāri cietīs zaudējumus pilnā apjomā, un HFSF ieguldījums nav uzpūsts ar to glābšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(259)

Turklāt nekustamais īpašums netika nodots Bankai un līdz ar to tika atstāts likvidējamajai struktūrvienībai. Tāpēc Probank akcionāri cietīs zaudējumus pilnā apjomā, un HFSF ieguldījums nav uzpūsts ar to glābšanas izmaksām.

| (260) | Kas attiecas uz atbalsta atlīdzināšanu, kā norādīts iepriekš 238. apsvērumā, HFSF, visticamāk, pilnībā neatgūs ieguldīto naudu. Tāpēc skaidrs, ka tas nesaņems nekādu atlīdzību, un tā ieguldījums ir līdzīgs dotācijai. Kā norādīts Rekapitalizācijas paziņojuma 44. punktā, nepietiekami atlīdzināta rekapitalizācija ir pieņemama tikai attiecībā uz grūtībās nonākušām bankām, kas nespēj maksāt nekādu atlīdzību. Komisija uzskata, ka tā ir arī Probank gadījumā. Atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas saskaņā ar Rekapitalizācijas paziņojumu. |
| --- | --- |

(260)

Kas attiecas uz atbalsta atlīdzināšanu, kā norādīts iepriekš 238. apsvērumā, HFSF, visticamāk, pilnībā neatgūs ieguldīto naudu. Tāpēc skaidrs, ka tas nesaņems nekādu atlīdzību, un tā ieguldījums ir līdzīgs dotācijai. Kā norādīts Rekapitalizācijas paziņojuma 44. punktā, nepietiekami atlīdzināta rekapitalizācija ir pieņemama tikai attiecībā uz grūtībās nonākušām bankām, kas nespēj maksāt nekādu atlīdzību. Komisija uzskata, ka tā ir arī Probank gadījumā. Atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas saskaņā ar Rekapitalizācijas paziņojumu.

| (261) | Tātad šie pasākumi bija nepieciešami kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida, lai varētu sasniegt mērķus ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un ekonomikā kopumā. |
| --- | --- |

(261)

Tātad šie pasākumi bija nepieciešami kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida, lai varētu sasniegt mērķus ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un ekonomikā kopumā.

6.3.3.3.   Samērīgums

| (262) | Probank vairs neeksistē tās iepriekšējā veidolā. Fakts, ka atbalsts izglāba uz Banku pārvestās darbības, teorētiski varēja radīt konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija atzīmē Probank nelielo izmēru un pārdošanas procesu, kurā konkurentiem bija iespēja iesniegt piedāvājumu par Probank noteiktiem aktīviem un saistībām. Turklāt uzreiz pēc Probank saimniecisko darbību nodošanas tās tika pilnībā integrētas Bankā un pārtrauca eksistēt kā atsevišķa saimnieciskā darbība vai konkurents. Tādēļ Komisija secina, ka šis atbalsts neradīja liekus konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(262)

Probank vairs neeksistē tās iepriekšējā veidolā. Fakts, ka atbalsts izglāba uz Banku pārvestās darbības, teorētiski varēja radīt konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija atzīmē Probank nelielo izmēru un pārdošanas procesu, kurā konkurentiem bija iespēja iesniegt piedāvājumu par Probank noteiktiem aktīviem un saistībām. Turklāt uzreiz pēc Probank saimniecisko darbību nodošanas tās tika pilnībā integrētas Bankā un pārtrauca eksistēt kā atsevišķa saimnieciskā darbība vai konkurents. Tādēļ Komisija secina, ka šis atbalsts neradīja liekus konkurences izkropļojumus.

6.3.3.4.   Secinājums par PB1 un PB2 pasākumu atbilstību 2008. gada banku paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam

| (263) | Secināts, ka PB1 un PB2 pasākumi ir piemēroti un nepieciešami un ka, ņemot vērā būtisko pārstrukturēšanu, kas paredzēta Bankā, kurai tika nodotas Probank saimnieciskās darbības, tie ir samērīgi ar plānoto mērķi saskaņā ar 2008. gada banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu. |
| --- | --- |

(263)

Secināts, ka PB1 un PB2 pasākumi ir piemēroti un nepieciešami un ka, ņemot vērā būtisko pārstrukturēšanu, kas paredzēta Bankā, kurai tika nodotas Probank saimnieciskās darbības, tie ir samērīgi ar plānoto mērķi saskaņā ar 2008. gada banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu.

6.3.4.   Atbalsta pasākumu atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

| (264) | Komisija 260. apsvērumā attiecībā uz atlīdzību par PB1 pasākumu atzīmēja, ka HFSF, iespējams, pilnībā neatgūs EUR 562,73 miljonus, kas iepludināti Probank noregulējuma vajadzībām (PB1 pasākums). Atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(264)

Komisija 260. apsvērumā attiecībā uz atlīdzību par PB1 pasākumu atzīmēja, ka HFSF, iespējams, pilnībā neatgūs EUR 562,73 miljonus, kas iepludināti Probank noregulējuma vajadzībām (PB1 pasākums). Atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem.

6.3.4.1.   Probank darbību ilgtermiņa dzīvotspēja pārdošanas ceļā

| (265) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punktā paredzēts, ka gadījumā, ja grūtībās nonākusi kredītiestāde nevar ticami atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, jāapsver tās likumīga likvidācija vai pārdošana izsolē. Tādējādi dalībvalstis var sekmēt dzīvotnespējīgo dalībnieku izstāšanos, nodrošinot šā izstāšanās procesa norisi atbilstošā termiņā, lai saglabātu finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(265)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punktā paredzēts, ka gadījumā, ja grūtībās nonākusi kredītiestāde nevar ticami atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, jāapsver tās likumīga likvidācija vai pārdošana izsolē. Tādējādi dalībvalstis var sekmēt dzīvotnespējīgo dalībnieku izstāšanos, nodrošinot šā izstāšanās procesa norisi atbilstošā termiņā, lai saglabātu finanšu stabilitāti.

| (266) | Tomēr Probank nebija dzīvotspējīga kā atsevišķa struktūra un tika nodota likvidācijai. Šajā jomā Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktā paskaidrots, ka “neveiksmīgas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ja pircējs ir dzīvotspējīgs un var absorbēt neveiksmīgas bankas pieņemšanu, un var palīdzēt atjaunot uzticību tirgū”. |
| --- | --- |

(266)

Tomēr Probank nebija dzīvotspējīga kā atsevišķa struktūra un tika nodota likvidācijai. Šajā jomā Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktā paskaidrots, ka “neveiksmīgas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ja pircējs ir dzīvotspējīgs un var absorbēt neveiksmīgas bankas pieņemšanu, un var palīdzēt atjaunot uzticību tirgū”.

| (267) | Kā minēts 7.5.2. iedaļā, pamatojoties uz Bankas pārstrukturēšanas plānu, Banka ir uzskatāma par dzīvotspējīgu struktūru. Tādējādi fakts, ka Probank darbības tika nodotas Bankai, ļauj atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. Turklāt fakts, ka Probank darbības tika pilnībā integrētas (127) Bankā un tā beidza darboties kā neatkarīga struktūra, ir uzskatāms par padziļinātu pārstrukturēšanu, kas nepieciešama saistībā ar valsts atbalsta nepietiekamu atlīdzību. |
| --- | --- |

(267)

Kā minēts 7.5.2. iedaļā, pamatojoties uz Bankas pārstrukturēšanas plānu, Banka ir uzskatāma par dzīvotspējīgu struktūru. Tādējādi fakts, ka Probank darbības tika nodotas Bankai, ļauj atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. Turklāt fakts, ka Probank darbības tika pilnībā integrētas (127) Bankā un tā beidza darboties kā neatkarīga struktūra, ir uzskatāms par padziļinātu pārstrukturēšanu, kas nepieciešama saistībā ar valsts atbalsta nepietiekamu atlīdzību.

6.3.4.2.   Pašu ieguldījums un sloga sadale

| (268) | Kā paskaidrots 258. apsvērumā, Probank noregulējumam izraudzītais veids nodrošina pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošanu līdz minimumam. Vispirms Grieķijas iestādes rūpīgi novērtēja finansējuma deficītu, ņemot vērā neatkarīgo revidentu ziņojumu. Turklāt HFSF apņēmās segt pircēja kapitāla vajadzības, kas izrietēja no pārvestajiem aktīviem, tikai līdz likumā prasītajam minimālajam apmēram. Turklāt Probank saimniecisko darbību iekļaušana lielākā struktūrvienībā un sinerģijas vienlaicīgā īstenošana, jo īpaši veicot Probank filiāļu tīkla racionalizāciju, IT infrastruktūras apvienošanu un finansējuma izmaksu samazināšanu, palīdz ierobežot pārstrukturēšanas izmaksas līdz minimumam salīdzinājumā ar scenāriju, kurā valsts būtu mēģinājusi atjaunot Probank kā atsevišķas struktūras dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(268)

Kā paskaidrots 258. apsvērumā, Probank noregulējumam izraudzītais veids nodrošina pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošanu līdz minimumam. Vispirms Grieķijas iestādes rūpīgi novērtēja finansējuma deficītu, ņemot vērā neatkarīgo revidentu ziņojumu. Turklāt HFSF apņēmās segt pircēja kapitāla vajadzības, kas izrietēja no pārvestajiem aktīviem, tikai līdz likumā prasītajam minimālajam apmēram. Turklāt Probank saimniecisko darbību iekļaušana lielākā struktūrvienībā un sinerģijas vienlaicīgā īstenošana, jo īpaši veicot Probank filiāļu tīkla racionalizāciju, IT infrastruktūras apvienošanu un finansējuma izmaksu samazināšanu, palīdz ierobežot pārstrukturēšanas izmaksas līdz minimumam salīdzinājumā ar scenāriju, kurā valsts būtu mēģinājusi atjaunot Probank kā atsevišķas struktūras dzīvotspēju.

| (269) | Pašu kapitāls un subordinētais parāds netika pārvesti uz Banku, bet palika likvidējamā struktūrvienībā. Tāpēc Komisija uzskata, ka tika panākts pietiekams akcionāru sloga sadalījums, jo akcionāriem bija tiesības uz ieņēmumiem no likvidācijas tikai tad, ja ieņēmumi būtu pietiekami, lai atmaksātu vispirms HFSF, kam bija prasījuma prioritāte, salīdzinot ar citiem kreditoriem. Tādējādi, ņemot vērā likvidējamo aktīvu nepietiekamību, maz ticams, ka akcionāri varētu atgūt savus ieguldījumus. |
| --- | --- |

(269)

Pašu kapitāls un subordinētais parāds netika pārvesti uz Banku, bet palika likvidējamā struktūrvienībā. Tāpēc Komisija uzskata, ka tika panākts pietiekams akcionāru sloga sadalījums, jo akcionāriem bija tiesības uz ieņēmumiem no likvidācijas tikai tad, ja ieņēmumi būtu pietiekami, lai atmaksātu vispirms HFSF, kam bija prasījuma prioritāte, salīdzinot ar citiem kreditoriem. Tādējādi, ņemot vērā likvidējamo aktīvu nepietiekamību, maz ticams, ka akcionāri varētu atgūt savus ieguldījumus.

6.3.4.3.   Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

| (270) | Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punktā paredzēts, ka “Komisija kā izejas punktu šādu pasākumu nepieciešamības novērtēšanai izmanto to darbību lielumu, mērogu un apjomu, kas attiecīgai bankai būtu, īstenojot ticamu pārstrukturēšanas plānu [...]. Šādu pasākumu raksturs un veids būs atkarīgs no diviem kritērijiem – pirmkārt, no atbalsta summas un nosacījumiem, un apstākļiem, kuros tas piešķirts, un, otrkārt, no tā tirgus vai tirgu īpašībām, kurā(-os) saņēmēja banka darbosies”. |
| --- | --- |

(270)

Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punktā paredzēts, ka “Komisija kā izejas punktu šādu pasākumu nepieciešamības novērtēšanai izmanto to darbību lielumu, mērogu un apjomu, kas attiecīgai bankai būtu, īstenojot ticamu pārstrukturēšanas plānu [...]. Šādu pasākumu raksturs un veids būs atkarīgs no diviem kritērijiem – pirmkārt, no atbalsta summas un nosacījumiem, un apstākļiem, kuros tas piešķirts, un, otrkārt, no tā tirgus vai tirgu īpašībām, kurā(-os) saņēmēja banka darbosies”.

| (271) | Kas attiecas uz saņemtā atbalsta summu, kopējais saņemtais atbalsts kapitāla formā sasniedza EUR [742,7–842,7] miljonus (PB1 un PB2 pasākumi). PB1 pasākums atbilda aptuveni 21,15 % Probank RWA2013. gada 30. jūnijā. PB2 pasākums pēc definīcijas atbilda [...] % aktīvu, kas pārvesti no Probank. Šādas atbalsta summas apvienojumā ar atlīdzības neesību mudina būtiski samazināt saņēmēja klātbūtni tirgū. |
| --- | --- |

(271)

Kas attiecas uz saņemtā atbalsta summu, kopējais saņemtais atbalsts kapitāla formā sasniedza EUR [742,7–842,7] miljonus (PB1 un PB2 pasākumi). PB1 pasākums atbilda aptuveni 21,15 % Probank RWA2013. gada 30. jūnijā. PB2 pasākums pēc definīcijas atbilda [...] % aktīvu, kas pārvesti no Probank. Šādas atbalsta summas apvienojumā ar atlīdzības neesību mudina būtiski samazināt saņēmēja klātbūtni tirgū.

| (272) | Attiecībā uz tirgu, kurā darbojās Probank, Komisija norādīja, ka Probank bija ļoti maza banka (aptuveni 1 % īpatsvars no Grieķijas banku kopējiem aktīviem un aptuveni 1 % tirgus daļa attiecībā uz aizdevumiem un mazāk nekā 2 % attiecībā uz noguldījumiem), un attiecīgi Probank aktīvi un saistības, kas tika pārvesti uz Banku, bija salīdzinoši nelieli Grieķijas banku sistēmas mērogā. |
| --- | --- |

(272)

Attiecībā uz tirgu, kurā darbojās Probank, Komisija norādīja, ka Probank bija ļoti maza banka (aptuveni 1 % īpatsvars no Grieķijas banku kopējiem aktīviem un aptuveni 1 % tirgus daļa attiecībā uz aizdevumiem un mazāk nekā 2 % attiecībā uz noguldījumiem), un attiecīgi Probank aktīvi un saistības, kas tika pārvesti uz Banku, bija salīdzinoši nelieli Grieķijas banku sistēmas mērogā.

| (273) | Turklāt Probank darbības tika piedāvātas konkurentiem atklātā izsolē. Pēc pārdošanas Probank vairs neeksistēja kā atsevišķs konkurents, jo pārvestās darbības tika pilnībā integrētas Bankā. |
| --- | --- |

(273)

Turklāt Probank darbības tika piedāvātas konkurentiem atklātā izsolē. Pēc pārdošanas Probank vairs neeksistēja kā atsevišķs konkurents, jo pārvestās darbības tika pilnībā integrētas Bankā.

| (274) | Secināts, ka, ņemot vērā pārvesto darbību nelielo apjomu, atklāto pārdošanas procesu un Probank darbību pilnīgu integrāciju Bankā, nav notikusi nepamatota konkurences izkropļošana, neraugoties uz ļoti lielo atbalsta summu un atlīdzības neesību. |
| --- | --- |

(274)

Secināts, ka, ņemot vērā pārvesto darbību nelielo apjomu, atklāto pārdošanas procesu un Probank darbību pilnīgu integrāciju Bankā, nav notikusi nepamatota konkurences izkropļošana, neraugoties uz ļoti lielo atbalsta summu un atlīdzības neesību.

6.3.4.4.   Secinājums par atbilstību Pārstrukturēšanas paziņojumam

| (275) | Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija secina, ka atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam Probank atsevišķu aktīvu un saistību pārdošana un to integrācija Bankā nodrošina Probank darbību ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un ka nenotiek nepamatoti konkurences izkropļojumi. |
| --- | --- |

(275)

Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija secina, ka atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam Probank atsevišķu aktīvu un saistību pārdošana un to integrācija Bankā nodrošina Probank darbību ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un ka nenotiek nepamatoti konkurences izkropļojumi.

6.3.5.   Secinājums par atbalsta, kas attiecas uz Probank, saderību ar iekšējo tirgu

| (276) | Tādējādi visi 11. tabulā minētie atbalsta pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(276)

Tādējādi visi 11. tabulā minētie atbalsta pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu.

7.   BANKAI PIEŠĶIRTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

7.1.   ATBALSTA ESĪBA UN APJOMS

| (277) | Komisijai jākonstatē valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(277)

Komisijai jākonstatē valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.1.1.   Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (L1 un A pasākums)

7.1.1.1.   Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem (L1 pasākums)

| (278) | Komisija jau konstatēja lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un pagarināšanu (128), ka saskaņā ar šo shēmu piešķirtais likviditātes atbalsts ir uzskatāms par atbalstu. Garantiju nenokārtotā summa uz 2011. gada 15. aprīli bija EUR 12 873 miljoni, un 2013. gada 30. novembrī tā sasniedza EUR 14 798 miljonus. Minētajos datumos Bankai sniegto valsts obligāciju neatmaksāto aizņēmumu summa bija attiecīgi EUR 787 miljoni un EUR 847 miljoni. Arī turpmākais likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar minēto shēmu, ir uzskatāms par atbalstu. |
| --- | --- |

(278)

Komisija jau konstatēja lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un pagarināšanu (128), ka saskaņā ar šo shēmu piešķirtais likviditātes atbalsts ir uzskatāms par atbalstu. Garantiju nenokārtotā summa uz 2011. gada 15. aprīli bija EUR 12 873 miljoni, un 2013. gada 30. novembrī tā sasniedza EUR 14 798 miljonus. Minētajos datumos Bankai sniegto valsts obligāciju neatmaksāto aizņēmumu summa bija attiecīgi EUR 787 miljoni un EUR 847 miljoni. Arī turpmākais likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar minēto shēmu, ir uzskatāms par atbalstu.

7.1.1.2.   Valsts rekapitalizācija, kas piešķirta saskaņā ar Rekapitalizācijas shēmu (A pasākums)

| (279) | Komisija jau konstatēja 2008. gada 19. novembra lēmumā par Grieķijas banku atbalsta shēmu, ka rekapitalizācijas, kas piešķirtas rekapitalizācijas pasākuma ietvaros minētajā shēmā, uzskatāmas par atbalstu. Banka saņēma EUR 1 350 miljonus kā priekšrocību akcijas, un tie veidoja 2,1 % no Bankas RWA
   (129). |
| --- | --- |

(279)

Komisija jau konstatēja 2008. gada 19. novembra lēmumā par Grieķijas banku atbalsta shēmu, ka rekapitalizācijas, kas piešķirtas rekapitalizācijas pasākuma ietvaros minētajā shēmā, uzskatāmas par atbalstu. Banka saņēma EUR 1 350 miljonus kā priekšrocību akcijas, un tie veidoja 2,1 % no Bankas RWA
   (129).

| (280) | Grieķija 2010. gadā ieviesa vairākus grozījumus minēto priekšrocību akciju tehniskajos parametros, atbilstoši kuriem, ja priekšrocību akcijas neizpērk piecu gadu laikā, kupons palielinās par 2 % katru gadu. Tā kā atbilstoši šiem grozījumiem valsts atlīdzība palielinātos, ja tās netiktu izpirktas vai pārvērstas pēc pieciem gadiem, Komisija secina, ka grozījumi tehniskajos parametros nerada nekādas priekšrocības Bankai un tādēļ tie nav saistīti par papildu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(280)

Grieķija 2010. gadā ieviesa vairākus grozījumus minēto priekšrocību akciju tehniskajos parametros, atbilstoši kuriem, ja priekšrocību akcijas neizpērk piecu gadu laikā, kupons palielinās par 2 % katru gadu. Tā kā atbilstoši šiem grozījumiem valsts atlīdzība palielinātos, ja tās netiktu izpirktas vai pārvērstas pēc pieciem gadiem, Komisija secina, ka grozījumi tehniskajos parametros nerada nekādas priekšrocības Bankai un tādēļ tie nav saistīti par papildu valsts atbalstu.

7.1.2.   Atbalsta esība valsts garantētajā ELA (L2 pasākums)

| (281) | Komisija 2008. gada banku paziņojuma 51. punktā precizēja, ka centrālo banku līdzekļu piešķiršana finanšu iestādēm nav uzskatāma par atbalstu, ja tiek izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi attiecībā uz finanšu iestādes maksātspēju, kredītlīnijas nodrošināšanu, procentu likmi, kas iekasējama no finanšu iestādes, un valsts pretgarantiju neesību. Tā kā Bankai piešķirtā valsts garantētā ELA neatbilst šiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, jo īpaši tādēļ, ka to garantē valsts un piešķir kopā ar citiem atbalsta pasākumiem, nevar secināt, ka valsts garantētā ELA nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(281)

Komisija 2008. gada banku paziņojuma 51. punktā precizēja, ka centrālo banku līdzekļu piešķiršana finanšu iestādēm nav uzskatāma par atbalstu, ja tiek izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi attiecībā uz finanšu iestādes maksātspēju, kredītlīnijas nodrošināšanu, procentu likmi, kas iekasējama no finanšu iestādes, un valsts pretgarantiju neesību. Tā kā Bankai piešķirtā valsts garantētā ELA neatbilst šiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, jo īpaši tādēļ, ka to garantē valsts un piešķir kopā ar citiem atbalsta pasākumiem, nevar secināt, ka valsts garantētā ELA nav valsts atbalsts.

| (282) | Valsts garantētā ELA atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Līguma 107. panta 1. punktā. Pirmkārt, tā kā šis pasākums ietver valsts garantiju par labu Grieķijas Bankai, visus zaudējumus segs valsts. Tādējādi pasākumā tiek izmantoti valsts līdzekļi. Valsts garantētā ELA ļauj bankām saņemt finansējumu laikā, kad tām nav pieejams finansējuma vairumtirdzniecības tirgus un Eurosistēmas standarta pārfinansēšanas operācijas. Tādējādi Bankai valsts garantētā ELA radīja priekšrocības. Tā kā valsts garantētā ELA aprobežojas ar banku nozari, šis pasākums ir selektīvs. Tā kā valsts garantētā ELA ļauj Bankai turpināt darbību tirgū un novērš tās saistību neizpildi un izstāšanos no tirgus, tā rada konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citās dalībvalstīs un tā kā finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai potenciāli ir ieinteresētas darboties Grieķijā, Bankai radītās priekšrocības ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(282)

Valsts garantētā ELA atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Līguma 107. panta 1. punktā. Pirmkārt, tā kā šis pasākums ietver valsts garantiju par labu Grieķijas Bankai, visus zaudējumus segs valsts. Tādējādi pasākumā tiek izmantoti valsts līdzekļi. Valsts garantētā ELA ļauj bankām saņemt finansējumu laikā, kad tām nav pieejams finansējuma vairumtirdzniecības tirgus un Eurosistēmas standarta pārfinansēšanas operācijas. Tādējādi Bankai valsts garantētā ELA radīja priekšrocības. Tā kā valsts garantētā ELA aprobežojas ar banku nozari, šis pasākums ir selektīvs. Tā kā valsts garantētā ELA ļauj Bankai turpināt darbību tirgū un novērš tās saistību neizpildi un izstāšanos no tirgus, tā rada konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citās dalībvalstīs un tā kā finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai potenciāli ir ieinteresētas darboties Grieķijā, Bankai radītās priekšrocības ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (283) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka valsts garantētā ELA (L2 pasākums) ir uzskatāma par valsts atbalstu. Laika gaitā valsts garantētās ELA summa ir mainījusies. 2012. gada 31. decembrī tā bija aptuveni EUR 30,9 miljardi. |
| --- | --- |

(283)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka valsts garantētā ELA (L2 pasākums) ir uzskatāma par valsts atbalstu. Laika gaitā valsts garantētās ELA summa ir mainījusies. 2012. gada 31. decembrī tā bija aptuveni EUR 30,9 miljardi.

7.1.3.   Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti ar HFSF starpniecību (B1, B2 un B3 pasākumi)

7.1.3.1.   Pirmā pagaidu rekapitalizācija (B1 pasākums)

| (284) | NBG lēmuma par procedūras sākšanu 5.1. iedaļā Komisija jau secināja, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija ir uzskatāma par valsts atbalstu. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 7 430 miljoni. |
| --- | --- |

(284)

NBG lēmuma par procedūras sākšanu 5.1. iedaļā Komisija jau secināja, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija ir uzskatāma par valsts atbalstu. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 7 430 miljoni.

7.1.3.2.   Otrā pagaidu rekapitalizācija (B2 pasākums)

| (285) | B2 pasākums tika īstenots ar HFSF līdzekļiem, kas, kā paskaidrots NBG lēmuma par procedūras sākšanu 49. apsvērumā, ietvēra valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(285)

B2 pasākums tika īstenots ar HFSF līdzekļiem, kas, kā paskaidrots NBG lēmuma par procedūras sākšanu 49. apsvērumā, ietvēra valsts līdzekļus.

| (286) | Kas attiecas uz priekšrocības esību, B2 pasākums palielināja Bankas kapitāla rādītāju līdz tādam līmenim, kas tai ļāva turpināt darbību tirgū un izmantot Eurosistēmas finansējumu. Turklāt atlīdzība par B2 pasākumu sastāv no uzkrātajiem procentiem par EFSF parādzīmēm un papildu 1 % maksas. Tā kā minētā atlīdzība ir acīmredzami mazāka nekā atlīdzība par līdzīgiem kapitāla instrumentiem tirgū, Banka noteikti nespētu piesaistīt kapitālu tirgū, pamatojoties uz šādiem noteikumiem. Tādējādi B2 pasākums radīja Bankai priekšrocību no valsts līdzekļiem. Tā kā šis pasākums tika darīts pieejams tikai Bankai, tas pēc būtības bija selektīvs. |
| --- | --- |

(286)

Kas attiecas uz priekšrocības esību, B2 pasākums palielināja Bankas kapitāla rādītāju līdz tādam līmenim, kas tai ļāva turpināt darbību tirgū un izmantot Eurosistēmas finansējumu. Turklāt atlīdzība par B2 pasākumu sastāv no uzkrātajiem procentiem par EFSF parādzīmēm un papildu 1 % maksas. Tā kā minētā atlīdzība ir acīmredzami mazāka nekā atlīdzība par līdzīgiem kapitāla instrumentiem tirgū, Banka noteikti nespētu piesaistīt kapitālu tirgū, pamatojoties uz šādiem noteikumiem. Tādējādi B2 pasākums radīja Bankai priekšrocību no valsts līdzekļiem. Tā kā šis pasākums tika darīts pieejams tikai Bankai, tas pēc būtības bija selektīvs.

| (287) | Bankas stāvoklis nostiprinājās B2 pasākuma rezultātā, jo Banka tika nodrošināta ar finanšu līdzekļiem, kas bija nepieciešami, lai arī turpmāk varētu izpildīt kapitāla prasības, tādējādi radot konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas citu dalībvalstu banku tirgos un tā kā finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, B2 pasākums ietekmē arī tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(287)

Bankas stāvoklis nostiprinājās B2 pasākuma rezultātā, jo Banka tika nodrošināta ar finanšu līdzekļiem, kas bija nepieciešami, lai arī turpmāk varētu izpildīt kapitāla prasības, tādējādi radot konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas citu dalībvalstu banku tirgos un tā kā finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, B2 pasākums ietekmē arī tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (288) | Komisija uzskata, ka B2 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. To kā atbalstu paziņoja valsts iestādes. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 2 326 miljoni. |
| --- | --- |

(288)

Komisija uzskata, ka B2 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. To kā atbalstu paziņoja valsts iestādes. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 2 326 miljoni.

7.1.3.3.   HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B3 pasākums)

| (289) | HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B3 pasākums) ir pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas (B1 un B2 pasākums) daļēja pārvēršana pastāvīgā rekapitalizācijā EUR 8 677 miljonu apmērā parastajās akcijās. Tā kā B3 pasākums ir jau piešķirta atbalsta pārvēršana, tas joprojām ietver valsts līdzekļus, bet nepalielina atbalsta nominālo summu. Tomēr, ņemot vērā atbalsta nominālo summu, tas palielina Bankas priekšrocības (un tādējādi arī konkurences izkropļojumus), jo ir pastāvīga rekapitalizācija, nevis pagaidu rekapitalizācija kā B1 un B2 pasākumu gadījumā. |
| --- | --- |

(289)

HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (B3 pasākums) ir pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas (B1 un B2 pasākums) daļēja pārvēršana pastāvīgā rekapitalizācijā EUR 8 677 miljonu apmērā parastajās akcijās. Tā kā B3 pasākums ir jau piešķirta atbalsta pārvēršana, tas joprojām ietver valsts līdzekļus, bet nepalielina atbalsta nominālo summu. Tomēr, ņemot vērā atbalsta nominālo summu, tas palielina Bankas priekšrocības (un tādējādi arī konkurences izkropļojumus), jo ir pastāvīga rekapitalizācija, nevis pagaidu rekapitalizācija kā B1 un B2 pasākumu gadījumā.

| (290) | Šāds atbalsts netika piešķirts visām bankām, kuras darbojās Grieķijā. Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību Komisija atzīmē, piemēram, ka šis atbalsts ļāva Bankai turpināt darbību citās dalībvalstīs, piemēram, Rumānijā vai Bulgārijā. Bankas likvidācija būtu likusi izbeigt darbības ārvalstīs, likvidējot minētās darbības vai pārdodot uzņēmumus. Turklāt Bankas apdrošināšanas darbības Grieķijā konkurē ar citu dalībvalstu apdrošināšanas sabiedrību meitasuzņēmumu darbībām. Tādējādi šis pasākums rada konkurences izkropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Komisija uzskata, ka tādējādi B3 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(290)

Šāds atbalsts netika piešķirts visām bankām, kuras darbojās Grieķijā. Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību Komisija atzīmē, piemēram, ka šis atbalsts ļāva Bankai turpināt darbību citās dalībvalstīs, piemēram, Rumānijā vai Bulgārijā. Bankas likvidācija būtu likusi izbeigt darbības ārvalstīs, likvidējot minētās darbības vai pārdodot uzņēmumus. Turklāt Bankas apdrošināšanas darbības Grieķijā konkurē ar citu dalībvalstu apdrošināšanas sabiedrību meitasuzņēmumu darbībām. Tādējādi šis pasākums rada konkurences izkropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Komisija uzskata, ka tādējādi B3 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu.

7.1.3.4.   Secinājums par B1, B2 un B3 pasākumu

| (291) | B1, B2 un B3 pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. B1, B2 un B3 pasākumos iekļautā valsts atbalsta summa ir EUR 9 756 miljoni. Kā norādīts 7.1.3.3. iedaļā, tikai daļa pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas (B1 un B2 pasākums) tika pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā EUR 8 677 miljonu apmērā (B3 pasākums), turpretī atlikums tika atmaksāts HFSF sešus mēnešus pēc tā piešķiršanas (130). |
| --- | --- |

(291)

B1, B2 un B3 pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. B1, B2 un B3 pasākumos iekļautā valsts atbalsta summa ir EUR 9 756 miljoni. Kā norādīts 7.1.3.3. iedaļā, tikai daļa pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas (B1 un B2 pasākums) tika pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā EUR 8 677 miljonu apmērā (B3 pasākums), turpretī atlikums tika atmaksāts HFSF sešus mēnešus pēc tā piešķiršanas (130).

| (292) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punktā norādīts, ka bez atbalsta summas absolūtos skaitļos Komisijai ir jāņem vērā arī atbalsts “saistībā ar bankas svērtajiem riska aktīviem”. B1, B2 un B3 pasākumi tika piešķirti viena gada laikā, no 2012. gada aprīļa (131) līdz 2013. gada maijam. Minētajā laikposmā mainījās Bankas RWA. Tādējādi rodas jautājums, kura līmeņa RWA jāizmanto, un jo īpaši, vai valsts atbalsts būtu jānovērtē, atsaucoties uz RWA, kas bija perioda sākumā vai perioda beigās. B1, B2 un B3 pasākumu mērķis bija apmierināt kapitāla vajadzības, kuras Grieķijas Banka apzināja 2012. gada martā (2012. gada spriedzes tests). Citiem vārdiem, kapitāla vajadzības, ko paredzēts nodrošināt ar minētajiem valsts atbalsta pasākumiem, eksistēja jau 2012. gada martā. Tādējādi Komisija uzskata, ka atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2 un B3 pasākumos, ir jāsalīdzina ar Bankas RWA2012. gada 31. martā. Jāatceras arī, ka Grieķijas Banka pēc 2012. gada marta un līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijai neņēma vērā Grieķijas banku veiktās iegādes, lai pielāgotu to kapitāla vajadzības uz augšu vai uz leju. Arī šis apstāklis apliecina, ka B1, B2 un B3 pasākumi bija atbalsta pasākumi, kas saistīti ar Bankas perimetru, kurā tā darbojās 2012. gada 31. martā. |
| --- | --- |

(292)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punktā norādīts, ka bez atbalsta summas absolūtos skaitļos Komisijai ir jāņem vērā arī atbalsts “saistībā ar bankas svērtajiem riska aktīviem”. B1, B2 un B3 pasākumi tika piešķirti viena gada laikā, no 2012. gada aprīļa (131) līdz 2013. gada maijam. Minētajā laikposmā mainījās Bankas RWA. Tādējādi rodas jautājums, kura līmeņa RWA jāizmanto, un jo īpaši, vai valsts atbalsts būtu jānovērtē, atsaucoties uz RWA, kas bija perioda sākumā vai perioda beigās. B1, B2 un B3 pasākumu mērķis bija apmierināt kapitāla vajadzības, kuras Grieķijas Banka apzināja 2012. gada martā (2012. gada spriedzes tests). Citiem vārdiem, kapitāla vajadzības, ko paredzēts nodrošināt ar minētajiem valsts atbalsta pasākumiem, eksistēja jau 2012. gada martā. Tādējādi Komisija uzskata, ka atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2 un B3 pasākumos, ir jāsalīdzina ar Bankas RWA2012. gada 31. martā. Jāatceras arī, ka Grieķijas Banka pēc 2012. gada marta un līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijai neņēma vērā Grieķijas banku veiktās iegādes, lai pielāgotu to kapitāla vajadzības uz augšu vai uz leju. Arī šis apstāklis apliecina, ka B1, B2 un B3 pasākumi bija atbalsta pasākumi, kas saistīti ar Bankas perimetru, kurā tā darbojās 2012. gada 31. martā.

| (293) | Pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas kopsumma bija EUR 9 756 miljoni. Minētā summa 2012. gada 31. martā veidoja 15,3 % no Bankas RWA. |
| --- | --- |

(293)

Pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas kopsumma bija EUR 9 756 miljoni. Minētā summa 2012. gada 31. martā veidoja 15,3 % no Bankas RWA.

| (294) | Tā kā Bankai izdevās piesaistīt privāto kapitālu, HFSF Bankā faktiski iepludinātā summa sasniedza tikai EUR 8 677 miljonus, kas ir 13,6 % no Bankas RWA2012. gada 31. martā. |
| --- | --- |

(294)

Tā kā Bankai izdevās piesaistīt privāto kapitālu, HFSF Bankā faktiski iepludinātā summa sasniedza tikai EUR 8 677 miljonus, kas ir 13,6 % no Bankas RWA2012. gada 31. martā.

7.1.4.   Secinājums par Bankas saņemtā atbalsta esību un kopsummu

| (295) | A, B1, B2, B3, L1 un L2 pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Minētie pasākumi ir apkopoti 12. tabulā.

  12. tabula


  Pārskats par kopējo atbalstu, ko saņēmusi Banka










  Atsauce | Pasākums | Pasākuma veids | Atbalsta apjoms | Atbalsts/RWA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Priekšrocību akcijas | Kapitāla atbalsts | EUR 1 350 miljoni | 2,1 % |
| B1
  B2 | Pirmā pagaidu rekapitalizācija
  Otrā pagaidu rekapitalizācija | Kapitāla atbalsts | EUR 7 430 miljoni
  EUR 2 326 miljoni | 15,3 % |
| Kopējais Bankai piešķirtais kapitāla atbalsts | EUR 11 106 miljoni | 17,3 % |
| B3 | 2013. gada pavasara rekapitalizācija | Kapitāla atbalsts | EUR 8 677 miljoni | |
| Kopējais Bankai piešķirtais kapitāla atbalsts, izņemot sešu mēnešu laikā atmaksāto atbalstu | EUR 10 027 miljoni | 15,6 % |
| Atsauce | Pasākums | Pasākuma veids | Atbalsta nominālā summa | |
| L1 | Likviditātes atbalsts | Garantija
  Obligāciju aizdevums | Garantijas: EUR 14,8 miljardi
  Obligāciju aizdevumi: EUR 0,8 miljardi | Uz 2013. gada 30. novembri |
| L2 | Valsts garantētā ELA | Finansējums un garantija | EUR 30,9 miljardi | Uz 2012. gada 31. decembri |
| Kopējais Bankai piešķirtais likviditātes atbalsts | EUR 46,5 miljardi | |

(295)

A, B1, B2, B3, L1 un L2 pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Minētie pasākumi ir apkopoti 12. tabulā.

12. tabula

Pārskats par kopējo atbalstu, ko saņēmusi Banka

Atsauce

Pasākums

Pasākuma veids

Atbalsta apjoms

Atbalsts/RWA

A

Priekšrocību akcijas

Kapitāla atbalsts

EUR 1 350 miljoni

2,1 %

B1

B2

Pirmā pagaidu rekapitalizācija

Otrā pagaidu rekapitalizācija

Kapitāla atbalsts

EUR 7 430 miljoni

EUR 2 326 miljoni

15,3 %

Kopējais Bankai piešķirtais kapitāla atbalsts

EUR 11 106 miljoni

17,3 %

B3

2013. gada pavasara rekapitalizācija

Kapitāla atbalsts

EUR 8 677 miljoni

Kopējais Bankai piešķirtais kapitāla atbalsts, izņemot sešu mēnešu laikā atmaksāto atbalstu

EUR 10 027 miljoni

15,6 %

Atsauce

Pasākums

Pasākuma veids

Atbalsta nominālā summa

L1

Likviditātes atbalsts

Garantija

Obligāciju aizdevums

Garantijas: EUR 14,8 miljardi

Obligāciju aizdevumi: EUR 0,8 miljardi

Uz 2013. gada 30. novembri

L2

Valsts garantētā ELA

Finansējums un garantija

EUR 30,9 miljardi

Uz 2012. gada 31. decembri

Kopējais Bankai piešķirtais likviditātes atbalsts

EUR 46,5 miljardi

7.2.   SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS

| (296) | Kā secināts 207. apsvērumā, juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts (132). |
| --- | --- |

(296)

Kā secināts 207. apsvērumā, juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts (132).

| (297) | Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderības kritērijus dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada banku paziņojumā. |
| --- | --- |

(297)

Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderības kritērijus dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada banku paziņojumā.

| (298) | Norādījumi par rekapitalizācijas pasākumiem ir atrodami Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada pagarināšanas paziņojumā. |
| --- | --- |

(298)

Norādījumi par rekapitalizācijas pasākumiem ir atrodami Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada pagarināšanas paziņojumā.

| (299) | Pārstrukturēšanas paziņojumā definēta Komisijas apstiprinātā metode pārstrukturēšanas plānu novērtēšanai, jo īpaši nepieciešamība atjaunot dzīvotspēju, nodrošināt pienācīgu saņēmēja ieguldījumu un ierobežot konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(299)

Pārstrukturēšanas paziņojumā definēta Komisijas apstiprinātā metode pārstrukturēšanas plānu novērtēšanai, jo īpaši nepieciešamība atjaunot dzīvotspēju, nodrošināt pienācīgu saņēmēja ieguldījumu un ierobežot konkurences izkropļojumus.

| (300) | Minēto sistēmu papildināja 2013. gada banku paziņojums, ko attiecināja uz tiem atbalsta pasākumiem, kuri paziņoti vai piešķirti bez iepriekšēja apstiprinājuma pēc 2013. gada 31. jūlija. |
| --- | --- |

(300)

Minēto sistēmu papildināja 2013. gada banku paziņojums, ko attiecināja uz tiem atbalsta pasākumiem, kuri paziņoti vai piešķirti bez iepriekšēja apstiprinājuma pēc 2013. gada 31. jūlija.

7.2.1.   Bankai sniegtā likviditātes atbalsta saderības novērtējuma juridiskais pamats (L1 pasākums)

| (301) | Bankas jau saņemtais likviditātes atbalsts tika galīgi apstiprināts vairākos pēc kārtas pieņemtos lēmumos, kas atļāva pasākumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu un šīs shēmas grozījumiem un pagarinājumiem (133). Jebkurš turpmākais likviditātes atbalsts Bankai būs jāpiešķir saskaņā ar shēmu, ko pienācīgi apstiprinājusi Komisija. Šāda atbalsta noteikumi Komisijai jāapstiprina pirms tā piešķiršanas, tādēļ šajā lēmumā tas nav papildus jānovērtē. |
| --- | --- |

(301)

Bankas jau saņemtais likviditātes atbalsts tika galīgi apstiprināts vairākos pēc kārtas pieņemtos lēmumos, kas atļāva pasākumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu un šīs shēmas grozījumiem un pagarinājumiem (133). Jebkurš turpmākais likviditātes atbalsts Bankai būs jāpiešķir saskaņā ar shēmu, ko pienācīgi apstiprinājusi Komisija. Šāda atbalsta noteikumi Komisijai jāapstiprina pirms tā piešķiršanas, tādēļ šajā lēmumā tas nav papildus jānovērtē.

7.2.2.   Priekšrocību akciju saderības novērtējuma juridiskais pamats (A pasākums)

| (302) | Rekapitalizācija, kas tika piešķirta 2009. gadā priekšrocību akciju veidā (A pasākums), tika piešķirta saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumu, kas tika apstiprināts 2008. gadā atbilstīgi 2008. gada banku paziņojumam. Tādēļ tā nav atkārtoti jānovērtē saskaņā ar 2008. gada banku paziņojumu un ir jānovērtē tikai saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu. |
| --- | --- |

(302)

Rekapitalizācija, kas tika piešķirta 2009. gadā priekšrocību akciju veidā (A pasākums), tika piešķirta saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumu, kas tika apstiprināts 2008. gadā atbilstīgi 2008. gada banku paziņojumam. Tādēļ tā nav atkārtoti jānovērtē saskaņā ar 2008. gada banku paziņojumu un ir jānovērtē tikai saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.

7.2.3.   Valsts garantētās ELA saderības novērtējuma juridiskais pamats (L2 pasākums)

| (303) | Valsts garantētās ELA (L2 pasākuma) saderība vispirms jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada banku paziņojumu un 2011. gada pagarināšanas paziņojumu. Uz jebkuru valsts garantēto ELA, kas piešķirta pēc 2013. gada 31. jūlija, attiecas 2013. gada banku paziņojums. |
| --- | --- |

(303)

Valsts garantētās ELA (L2 pasākuma) saderība vispirms jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada banku paziņojumu un 2011. gada pagarināšanas paziņojumu. Uz jebkuru valsts garantēto ELA, kas piešķirta pēc 2013. gada 31. jūlija, attiecas 2013. gada banku paziņojums.

7.2.4.   
  HFSF rekapitalizāciju saderības novērtējuma juridiskais pamats (B1, B2 un B3 pasākums)

| (304) | HFSF rekapitalizāciju (B1, B2 un B3 pasākuma) saderība, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību, vispirms jāvērtē, pamatojoties uz 2008. gada banku paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada pagarināšanas paziņojumu. NBG lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par B1 pasākuma saderību ar minētajiem paziņojumiem. Tā kā šie pasākumi tika īstenoti pirms 2013. gada 1. augusta, tie neietilpst 2013. gada banku paziņojuma jomā. HFSF rekapitalizāciju (B1, B2 un B3 pasākuma) saderība jānovērtē arī, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu. |
| --- | --- |

(304)

HFSF rekapitalizāciju (B1, B2 un B3 pasākuma) saderība, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību, vispirms jāvērtē, pamatojoties uz 2008. gada banku paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada pagarināšanas paziņojumu. NBG lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par B1 pasākuma saderību ar minētajiem paziņojumiem. Tā kā šie pasākumi tika īstenoti pirms 2013. gada 1. augusta, tie neietilpst 2013. gada banku paziņojuma jomā. HFSF rekapitalizāciju (B1, B2 un B3 pasākuma) saderība jānovērtē arī, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu.

7.3.   L2 PASĀKUMA ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU PAZIŅOJUMAM, 2011. GADA PAGARINĀŠANAS PAZIŅOJUMAM UN 2013. GADA BANKU PAZIŅOJUMAM

| (305) | Lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem. |
| --- | --- |

(305)

Lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem.

| (306) | Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no vairumtirdzniecības tirgiem un kļuva pilnībā atkarīgas no centrālās bankas finansējuma, kā norādīts 46. apsvērumā, un tā kā Banka nevarēja aizņemties pietiekamu līdzekļu apjomu, izmantojot standarta pārfinansēšanas operācijas, Banka paļāvās uz valsts garantēto ELA, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti un tādējādi novērstu saistību neizpildi. Komisija uzskata L2 pasākumu par piemērotu mehānismu, ar ko novērst nopietnus traucējumus, kurus varēja izraisīt Bankas saistību neizpilde. |
| --- | --- |

(306)

Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no vairumtirdzniecības tirgiem un kļuva pilnībā atkarīgas no centrālās bankas finansējuma, kā norādīts 46. apsvērumā, un tā kā Banka nevarēja aizņemties pietiekamu līdzekļu apjomu, izmantojot standarta pārfinansēšanas operācijas, Banka paļāvās uz valsts garantēto ELA, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti un tādējādi novērstu saistību neizpildi. Komisija uzskata L2 pasākumu par piemērotu mehānismu, ar ko novērst nopietnus traucējumus, kurus varēja izraisīt Bankas saistību neizpilde.

| (307) | Tā kā valsts garantētā ELA Bankai paredzēja salīdzinoši augstas finansēšanas izmaksas, Bankai bija pietiekams stimuls novērst atkarību no minētā finansējuma avota, lai varētu turpināt savas darbības. Bankai bija jāmaksā procentu likme, kas bija par [...] bāzes punktiem augstāka nekā standarta pārfinansēšanas operācijās Eurosistēmā. Turklāt Bankai bija jāsamaksā valstij garantijas maksa [...] bāzes punktu apmērā. Tādējādi valsts garantētās ELA kopējās izmaksas Bankai ir daudz augstākas nekā parastās ECB pārfinansēšanas izmaksas. Konkrēti, šī starpība starp abām izmaksām ir augstāka par garantijas maksas līmeni, kas paredzēts 2011. gada pagarināšanas paziņojumā. Rezultātā kopējo atlīdzību, ko iekasē valsts, var uzskatīt par pietiekamu. Attiecībā uz valsts garantētās ELA summu Grieķijas Banka un ECB to regulāri pārskata, pamatojoties uz faktiskajām Bankas vajadzībām. Tās stingri uzrauga šīs summas izlietojumu un nodrošina, ka tā aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi L2 pasākums nenodrošina Bankai pārmērīgu likviditāti, ko varētu izmantot konkurenci izkropļojošu darbību finansēšanai. Tas aprobežojas ar minimālo nepieciešamo summu. |
| --- | --- |

(307)

Tā kā valsts garantētā ELA Bankai paredzēja salīdzinoši augstas finansēšanas izmaksas, Bankai bija pietiekams stimuls novērst atkarību no minētā finansējuma avota, lai varētu turpināt savas darbības. Bankai bija jāmaksā procentu likme, kas bija par [...] bāzes punktiem augstāka nekā standarta pārfinansēšanas operācijās Eurosistēmā. Turklāt Bankai bija jāsamaksā valstij garantijas maksa [...] bāzes punktu apmērā. Tādējādi valsts garantētās ELA kopējās izmaksas Bankai ir daudz augstākas nekā parastās ECB pārfinansēšanas izmaksas. Konkrēti, šī starpība starp abām izmaksām ir augstāka par garantijas maksas līmeni, kas paredzēts 2011. gada pagarināšanas paziņojumā. Rezultātā kopējo atlīdzību, ko iekasē valsts, var uzskatīt par pietiekamu. Attiecībā uz valsts garantētās ELA summu Grieķijas Banka un ECB to regulāri pārskata, pamatojoties uz faktiskajām Bankas vajadzībām. Tās stingri uzrauga šīs summas izlietojumu un nodrošina, ka tā aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi L2 pasākums nenodrošina Bankai pārmērīgu likviditāti, ko varētu izmantot konkurenci izkropļojošu darbību finansēšanai. Tas aprobežojas ar minimālo nepieciešamo summu.

| (308) | Šāda stingra pārbaude par valsts garantētās ELA izlietojumu un regulāra pārbaudīšana, vai tās izmantošana aprobežojas ar minimumu, nodrošina arī to, ka likviditāte ir samērīga un nerada nepamatotus konkurences izkropļojumus. Komisija arī norāda, ka Grieķija bija uzņēmusies saistības, ka Banka īstenos pārstrukturēšanas plānu, samazinot tās paļaušanos uz centrālās bankas finansējumu, un ka Banka ievēros rīcības ierobežojumus, kā analizēts 7.6. iedaļā. Tas nodrošina, ka paļaušanās uz likviditātes atbalstu beigsies, cik ātri vien iespējams, un ka šāds atbalsts ir samērīgs. |
| --- | --- |

(308)

Šāda stingra pārbaude par valsts garantētās ELA izlietojumu un regulāra pārbaudīšana, vai tās izmantošana aprobežojas ar minimumu, nodrošina arī to, ka likviditāte ir samērīga un nerada nepamatotus konkurences izkropļojumus. Komisija arī norāda, ka Grieķija bija uzņēmusies saistības, ka Banka īstenos pārstrukturēšanas plānu, samazinot tās paļaušanos uz centrālās bankas finansējumu, un ka Banka ievēros rīcības ierobežojumus, kā analizēts 7.6. iedaļā. Tas nodrošina, ka paļaušanās uz likviditātes atbalstu beigsies, cik ātri vien iespējams, un ka šāds atbalsts ir samērīgs.

| (309) | Tādējādi L2 pasākums atbilst 2008. gada banku paziņojumam un 2011. gada pagarināšanas paziņojumam. Tā kā 2013. gada banku paziņojums neparedzēja papildu prasības attiecībā uz garantijām, L2 pasākums atbilst arī 2013. gada banku paziņojumam. |
| --- | --- |

(309)

Tādējādi L2 pasākums atbilst 2008. gada banku paziņojumam un 2011. gada pagarināšanas paziņojumam. Tā kā 2013. gada banku paziņojums neparedzēja papildu prasības attiecībā uz garantijām, L2 pasākums atbilst arī 2013. gada banku paziņojumam.

7.4.   B1, B2 UN B3 PASĀKUMA ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU PAZIŅOJUMAM, REKAPITALIZĀCIJAS PAZIŅOJUMAM UN 2011. GADA PAGARINĀŠANAS PAZIŅOJUMAM

| (310) | Kā paskaidrots 305. apsvērumā, lai atbalsts būtu saderīgs atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem (134) – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem. |
| --- | --- |

(310)

Kā paskaidrots 305. apsvērumā, lai atbalsts būtu saderīgs atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem (134) – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem.

| (311) | Rekapitalizācijas paziņojums un 2011. gada pagarināšanas paziņojums deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai. |
| --- | --- |

(311)

Rekapitalizācijas paziņojums un 2011. gada pagarināšanas paziņojums deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai.

7.4.1.   Pasākumu piemērotība

| (312) | Komisija uzskata HFSF veiktās rekapitalizācijas (B1, B2 un B3 pasākumu) par piemērotām, jo tās novērsa Bankas bankrotu. Bez tām Banka nevarētu turpināt darbību, jo 2012. gada beigās tai bija negatīvs pašu kapitāls (135). |
| --- | --- |

(312)

Komisija uzskata HFSF veiktās rekapitalizācijas (B1, B2 un B3 pasākumu) par piemērotām, jo tās novērsa Bankas bankrotu. Bez tām Banka nevarētu turpināt darbību, jo 2012. gada beigās tai bija negatīvs pašu kapitāls (135).

| (313) | Saistībā ar to Komisija atzīmēja NBG lēmumā par procedūras sākšanu, ka Banka ir viena no lielākajām banku iestādēm Grieķijā kreditēšanas un piesaistīto noguldījumu jomā. Šādā statusā Banka ir Grieķijai sistēmiski svarīga banka. Attiecīgi Bankas saistību neizpilde radītu smagus traucējumus Grieķijas ekonomikā. Tolaik valdošajos apstākļos finanšu iestādēm Grieķijā bija grūtības iegūt finansējumu. Minētais finansējuma trūkums ierobežoja to spējas nodrošināt aizdevumus Grieķijas ekonomikai. Saistībā ar to ekonomikas traucējumus būtu pastiprinājusi Bankas saistību neizpilde. Turklāt B1, B2 un B3 pasākums lielākoties bija nepieciešams PSI programmas dēļ, kura bija īpaši ārkārtējs un neprognozējams notikums, nevis galvenokārt nepareizas Bankas vadības vai pārmērīgas riska uzņemšanās dēļ. Tādēļ šie pasākumi principā ir attiecināmi uz PSI programmas rezultātiem un veicina finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. |
| --- | --- |

(313)

Saistībā ar to Komisija atzīmēja NBG lēmumā par procedūras sākšanu, ka Banka ir viena no lielākajām banku iestādēm Grieķijā kreditēšanas un piesaistīto noguldījumu jomā. Šādā statusā Banka ir Grieķijai sistēmiski svarīga banka. Attiecīgi Bankas saistību neizpilde radītu smagus traucējumus Grieķijas ekonomikā. Tolaik valdošajos apstākļos finanšu iestādēm Grieķijā bija grūtības iegūt finansējumu. Minētais finansējuma trūkums ierobežoja to spējas nodrošināt aizdevumus Grieķijas ekonomikai. Saistībā ar to ekonomikas traucējumus būtu pastiprinājusi Bankas saistību neizpilde. Turklāt B1, B2 un B3 pasākums lielākoties bija nepieciešams PSI programmas dēļ, kura bija īpaši ārkārtējs un neprognozējams notikums, nevis galvenokārt nepareizas Bankas vadības vai pārmērīgas riska uzņemšanās dēļ. Tādēļ šie pasākumi principā ir attiecināmi uz PSI programmas rezultātiem un veicina finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā.

| (314) | NBG lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai nekavējoties ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai novērstu turpmāku atbalsta nepieciešamību Bankai nākotnē. Kā norādīts šā lēmuma 156., 157. un 158. apsvērumā, Grieķija apņēmās veikt vairākus pasākumus saistībā ar Bankas korporatīvo pārvaldību un komercdarbībām. Kā minēts 2.4. iedaļā, Banka sāka arī pārstrukturēt savas darbības, bet izmaksu samazināšana jau bija veikta. Tādējādi Komisijas šaubas tika kliedētas. |
| --- | --- |

(314)

NBG lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai nekavējoties ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai novērstu turpmāku atbalsta nepieciešamību Bankai nākotnē. Kā norādīts šā lēmuma 156., 157. un 158. apsvērumā, Grieķija apņēmās veikt vairākus pasākumus saistībā ar Bankas korporatīvo pārvaldību un komercdarbībām. Kā minēts 2.4. iedaļā, Banka sāka arī pārstrukturēt savas darbības, bet izmaksu samazināšana jau bija veikta. Tādējādi Komisijas šaubas tika kliedētas.

| (315) | NBG lēmumā par procedūras sākšanu Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir veikti pietiekami aizsargpasākumi gadījumā, ja Banka nonāk valsts kontrolē, vai gadījumā, ja privātie akcionāri saglabā kontroli, neraugoties uz to, ka lielākā daļa īpašumtiesību pieder valstij. Saistības, kas minētas 156., 157. un 158. apsvērumā, nodrošina Bankas kredītoperāciju norisi uz komerciāliem pamatiem un ikdienas darba aizsardzību pret valsts iejaukšanos. Attiecību sistēma, par kuru vienojusies HFSF un Banka, nodrošina arī valsts kā galvenā akcionāra interešu aizsardzību pret pārmērīgu risku, ko varētu uzņemties Bankas vadība. |
| --- | --- |

(315)

NBG lēmumā par procedūras sākšanu Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir veikti pietiekami aizsargpasākumi gadījumā, ja Banka nonāk valsts kontrolē, vai gadījumā, ja privātie akcionāri saglabā kontroli, neraugoties uz to, ka lielākā daļa īpašumtiesību pieder valstij. Saistības, kas minētas 156., 157. un 158. apsvērumā, nodrošina Bankas kredītoperāciju norisi uz komerciāliem pamatiem un ikdienas darba aizsardzību pret valsts iejaukšanos. Attiecību sistēma, par kuru vienojusies HFSF un Banka, nodrošina arī valsts kā galvenā akcionāra interešu aizsardzību pret pārmērīgu risku, ko varētu uzņemties Bankas vadība.

| (316) | Tādējādi B1, B2 un B3 pasākums nodrošina Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Ir veikti būtiski pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu turpmākos zaudējumus un nodrošinātu, ka Bankas darbības neapdraud nepareiza pārvaldība. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka B1, B2 un B3 pasākums ir piemērots. |
| --- | --- |

(316)

Tādējādi B1, B2 un B3 pasākums nodrošina Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Ir veikti būtiski pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu turpmākos zaudējumus un nodrošinātu, ka Bankas darbības neapdraud nepareiza pārvaldība. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka B1, B2 un B3 pasākums ir piemērots.

7.4.2.   Nepieciešamība – atbalsta ierobežošana līdz minimumam

| (317) | Saskaņā ar 2008. gada banku paziņojumu atbalsta pasākumam pēc apjoma un veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jāatbilst minimālajam apjomam, kas nepieciešams mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(317)

Saskaņā ar 2008. gada banku paziņojumu atbalsta pasākumam pēc apjoma un veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jāatbilst minimālajam apjomam, kas nepieciešams mērķa sasniegšanai.

| (318) | Kapitāla atbalsta summu Grieķijas Banka aprēķināja 2012. gada spriedzes testa ietvaros tā, lai 2012.–2014. gadā varētu nodrošināt Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla saglabāšanos virs noteikta līmeņa, kā norādīts 3. tabulā. Tāpēc B1, B2 un B3 pasākumi nepiešķīra Bankai pārmērīgu kapitālu. Kā paskaidrots 314. apsvērumā, tika veikti pasākumi, lai mazinātu risku, ka Bankai būs vajadzīgs papildu atbalsts nākotnē. |
| --- | --- |

(318)

Kapitāla atbalsta summu Grieķijas Banka aprēķināja 2012. gada spriedzes testa ietvaros tā, lai 2012.–2014. gadā varētu nodrošināt Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla saglabāšanos virs noteikta līmeņa, kā norādīts 3. tabulā. Tāpēc B1, B2 un B3 pasākumi nepiešķīra Bankai pārmērīgu kapitālu. Kā paskaidrots 314. apsvērumā, tika veikti pasākumi, lai mazinātu risku, ka Bankai būs vajadzīgs papildu atbalsts nākotnē.

| (319) | Attiecībā uz atlīdzību par pirmo un otro pagaidu rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākumu) Komisija atgādina, ka tās tika piešķirtas 2012. gada maijā un decembrī un izmaksātas natūrā kā EFSF parādzīmes. HFSF saņēma atlīdzību laikā no šo EFSF parādzīmju emisijas datuma līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijas datumam, proti, uzkrātos procentus par EFSF parādzīmēm un 1 % maksu (136). Kā uzsvērts NBG lēmumā par procedūras sākšanu, minētā atlīdzība bija mazāka par 7–9 % intervālu, kas definēts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr mazas atlīdzības laikposms bija ierobežots uz vienu gadu B1 pasākumam un pieciem mēnešiem B2 pasākumam (proti, līdz pagaidu rekapitalizācijas pārvēršanai par standarta rekapitalizāciju parastajās akcijās, proti, līdz B3 pasākumam). Lai arī pirmā un otrā pagaidu rekapitalizācija neizraisīja esošā akcionāru sastāva atšķaidīšanu, 2013. gada pavasara rekapitalizācija, kas bija pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas daļēja pārvēršana, būtiski atšķaidīja iepriekšējo akcionāru sastāvu, jo viņu daļa Bankas kapitālā samazinājās līdz 5,1 %. Tad tika izbeigta nenormālā situācija, kas bija pastāvējusi kopš pirmās pagaidu rekapitalizācijas datuma. NBG lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tādējādi tika kliedētas. |
| --- | --- |

(319)

Attiecībā uz atlīdzību par pirmo un otro pagaidu rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākumu) Komisija atgādina, ka tās tika piešķirtas 2012. gada maijā un decembrī un izmaksātas natūrā kā EFSF parādzīmes. HFSF saņēma atlīdzību laikā no šo EFSF parādzīmju emisijas datuma līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijas datumam, proti, uzkrātos procentus par EFSF parādzīmēm un 1 % maksu (136). Kā uzsvērts NBG lēmumā par procedūras sākšanu, minētā atlīdzība bija mazāka par 7–9 % intervālu, kas definēts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr mazas atlīdzības laikposms bija ierobežots uz vienu gadu B1 pasākumam un pieciem mēnešiem B2 pasākumam (proti, līdz pagaidu rekapitalizācijas pārvēršanai par standarta rekapitalizāciju parastajās akcijās, proti, līdz B3 pasākumam). Lai arī pirmā un otrā pagaidu rekapitalizācija neizraisīja esošā akcionāru sastāva atšķaidīšanu, 2013. gada pavasara rekapitalizācija, kas bija pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas daļēja pārvēršana, būtiski atšķaidīja iepriekšējo akcionāru sastāvu, jo viņu daļa Bankas kapitālā samazinājās līdz 5,1 %. Tad tika izbeigta nenormālā situācija, kas bija pastāvējusi kopš pirmās pagaidu rekapitalizācijas datuma. NBG lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tādējādi tika kliedētas.

| (320) | Turklāt, ņemot vērā Bankas grūtību neparasto avotu, kad zaudējumus lielākoties radīja atteikšanās no parāda par labu valstij (PSI programma un parāda atpirkšana, kas radīja būtiskas priekšrocības valstij, proti, parāda samazināšana) un ieilgušās recesijas sekas Bankas iekšzemes ekonomikā, Komisija var piekrist šādai pagaidu atkāpei no standarta atlīdzināšanas prasībām, kas iekļautas Rekapitalizācijas paziņojumā (137). |
| --- | --- |

(320)

Turklāt, ņemot vērā Bankas grūtību neparasto avotu, kad zaudējumus lielākoties radīja atteikšanās no parāda par labu valstij (PSI programma un parāda atpirkšana, kas radīja būtiskas priekšrocības valstij, proti, parāda samazināšana) un ieilgušās recesijas sekas Bankas iekšzemes ekonomikā, Komisija var piekrist šādai pagaidu atkāpei no standarta atlīdzināšanas prasībām, kas iekļautas Rekapitalizācijas paziņojumā (137).

| (321) | Attiecībā uz B3 pasākumu – saskaņā ar 2011. gada pagarināšanas paziņojuma 8. punktu kapitāla iepludināšana bija jāparaksta ar pietiekamu atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, lai varētu pamatoti nodrošināt atbilstošu atlīdzību valstij. Lai arī B3 pasākums nenodrošināja būtisku atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, faktiski nebija iespējams nodrošināt būtisku atlaidi no teorētiskās akcijas vērtības pirms tiesību izmantošanas (138). Pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas Bankas kapitāls bija negatīvs, un tās tirgus kapitalizācija bija tikai maza daļiņa no kapitāla palielinājuma summas, kas bija jāizpilda. Šādos apstākļos rodas jautājums, vai esošie akcionāri bija pilnībā jāizslēdz. Komisija atzīmē, ka emisijas cena tika noteikta ar 50 % diskontu no vidējās tirgus cenas 50 dienu laikā pirms emisijas cenas noteikšanas. Komisija arī atzīmē, ka bijušo akcionāru sastāva atšķaidīšana bija būtiska, jo pēc minētās rekapitalizācijas tiem piederēja vairs tikai 5,1 % Bankas akciju. Tādējādi papildu diskonta piemērošana tirgus cenai radītu tikai ierobežotu ietekmi uz atlīdzību HFSF. Ņemot vērā Grieķijas banku īpašo situāciju, kā paskaidrots 320. apsvērumā, un faktu, ka atbalsta nepieciešamība bija saistīta ar atteikšanos no parāda par labu valstij, Komisija uzskata valsts parakstīto akciju emisijas cenu par pietiekami zemu. |
| --- | --- |

(321)

Attiecībā uz B3 pasākumu – saskaņā ar 2011. gada pagarināšanas paziņojuma 8. punktu kapitāla iepludināšana bija jāparaksta ar pietiekamu atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, lai varētu pamatoti nodrošināt atbilstošu atlīdzību valstij. Lai arī B3 pasākums nenodrošināja būtisku atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, faktiski nebija iespējams nodrošināt būtisku atlaidi no teorētiskās akcijas vērtības pirms tiesību izmantošanas (138). Pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas Bankas kapitāls bija negatīvs, un tās tirgus kapitalizācija bija tikai maza daļiņa no kapitāla palielinājuma summas, kas bija jāizpilda. Šādos apstākļos rodas jautājums, vai esošie akcionāri bija pilnībā jāizslēdz. Komisija atzīmē, ka emisijas cena tika noteikta ar 50 % diskontu no vidējās tirgus cenas 50 dienu laikā pirms emisijas cenas noteikšanas. Komisija arī atzīmē, ka bijušo akcionāru sastāva atšķaidīšana bija būtiska, jo pēc minētās rekapitalizācijas tiem piederēja vairs tikai 5,1 % Bankas akciju. Tādējādi papildu diskonta piemērošana tirgus cenai radītu tikai ierobežotu ietekmi uz atlīdzību HFSF. Ņemot vērā Grieķijas banku īpašo situāciju, kā paskaidrots 320. apsvērumā, un faktu, ka atbalsta nepieciešamība bija saistīta ar atteikšanos no parāda par labu valstij, Komisija uzskata valsts parakstīto akciju emisijas cenu par pietiekami zemu.

| (322) | HFSF arī emitēja garantijas un piešķīra vienu garantiju par katru jauno akciju, ko parakstījis privāts investors, kurš piedalījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. HFSF piešķīra šīs garantijas bez atlīdzības. Kā paskaidrots 112. apsvērumā, katrs garantijas vērtspapīrs ietver tiesības pirkt 8,23 HFSF akcijas noteiktos intervālos un norunas cenās. Norunas cena ir vienāda ar HFSF parakstīšanās cenu, kas palielināta par gada un kumulatīvo drošības rezervi (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un pēc tam 8 % gada likme par pēdējiem sešiem mēnešiem). HFSF saņemtā atlīdzība par tai piederošajām akcijām de facto nepārsniedz šos līmeņus. Minētā atlīdzība ir mazāka par 7–9 % intervālu, kas definēts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr, tā kā minētās garantijas bija galvenais faktors, lai sekmīgi īstenotu tiesību emisiju un privāto izvietošanu, ko Banka bija uzsākusi pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas, Komisija uzskata, ka šīs garantijas ļāva Bankai samazināt atbalsta summu par EUR 1 079 miljoniem. Faktiski, pamatojoties uz Bankas zemo kapitāla rādītāju pirms rekapitalizācijas un tolaik valdošo lielo nenoteiktību, tobrīd pieejamā simulācija liecināja, ka bez garantijām privātie investori nebūtu sasnieguši pietiekamu peļņu un nebūtu piedalījušies. Pamatojoties uz 313. un 320. apsvērumā paskaidrotajiem iemesliem, tā kā HFSF būtu saņēmis minimālu pozitīvu atlīdzību, ja garantijas tiktu izmantotas, un tā kā MEFP mērķis bija piesaistīt dažus privātos investorus, lai paturētu dažas bankas privātā pārvaldībā un izvairītos no situācijām, ka visu banku sektoru kontrolē HFSF, Komisija var piekrist šādai atkāpei no standarta atlīdzības prasībām, kas izklāstītas Rekapitalizācijas paziņojumā. Šī piekrišana pamatojas arī uz to, ka likums par HFSF, atbilstoši 2014. gada marta grozījumiem, neparedz garantiju pielāgošanu ne-pirmpirkuma akciju kapitāla palielināšanas gadījumā un ka tiesību emisijas gadījumā var pielāgot tikai garantijas norunas cenu, un pielāgošanu var veikt tikai ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kas iegūti, pārdodot HFSF pirmpirkuma tiesības. Turklāt Grieķijas uzņemtās saistības, ka tā lūgs Komisijas apstiprinājumu pirms jebkādas HFSF emitēto garantiju atpirkšanas, ļaus Komisijai nodrošināt, ka iespējamie nākotnes atpirkumi neturpinās samazināt HFSF atlīdzību un palielināt atlīdzību garantijas vērtspapīru turētājiem. |
| --- | --- |

(322)

HFSF arī emitēja garantijas un piešķīra vienu garantiju par katru jauno akciju, ko parakstījis privāts investors, kurš piedalījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. HFSF piešķīra šīs garantijas bez atlīdzības. Kā paskaidrots 112. apsvērumā, katrs garantijas vērtspapīrs ietver tiesības pirkt 8,23 HFSF akcijas noteiktos intervālos un norunas cenās. Norunas cena ir vienāda ar HFSF parakstīšanās cenu, kas palielināta par gada un kumulatīvo drošības rezervi (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un pēc tam 8 % gada likme par pēdējiem sešiem mēnešiem). HFSF saņemtā atlīdzība par tai piederošajām akcijām de facto nepārsniedz šos līmeņus. Minētā atlīdzība ir mazāka par 7–9 % intervālu, kas definēts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr, tā kā minētās garantijas bija galvenais faktors, lai sekmīgi īstenotu tiesību emisiju un privāto izvietošanu, ko Banka bija uzsākusi pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas, Komisija uzskata, ka šīs garantijas ļāva Bankai samazināt atbalsta summu par EUR 1 079 miljoniem. Faktiski, pamatojoties uz Bankas zemo kapitāla rādītāju pirms rekapitalizācijas un tolaik valdošo lielo nenoteiktību, tobrīd pieejamā simulācija liecināja, ka bez garantijām privātie investori nebūtu sasnieguši pietiekamu peļņu un nebūtu piedalījušies. Pamatojoties uz 313. un 320. apsvērumā paskaidrotajiem iemesliem, tā kā HFSF būtu saņēmis minimālu pozitīvu atlīdzību, ja garantijas tiktu izmantotas, un tā kā MEFP mērķis bija piesaistīt dažus privātos investorus, lai paturētu dažas bankas privātā pārvaldībā un izvairītos no situācijām, ka visu banku sektoru kontrolē HFSF, Komisija var piekrist šādai atkāpei no standarta atlīdzības prasībām, kas izklāstītas Rekapitalizācijas paziņojumā. Šī piekrišana pamatojas arī uz to, ka likums par HFSF, atbilstoši 2014. gada marta grozījumiem, neparedz garantiju pielāgošanu ne-pirmpirkuma akciju kapitāla palielināšanas gadījumā un ka tiesību emisijas gadījumā var pielāgot tikai garantijas norunas cenu, un pielāgošanu var veikt tikai ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kas iegūti, pārdodot HFSF pirmpirkuma tiesības. Turklāt Grieķijas uzņemtās saistības, ka tā lūgs Komisijas apstiprinājumu pirms jebkādas HFSF emitēto garantiju atpirkšanas, ļaus Komisijai nodrošināt, ka iespējamie nākotnes atpirkumi neturpinās samazināt HFSF atlīdzību un palielināt atlīdzību garantijas vērtspapīru turētājiem.

| (323) | Attiecībā uz to, ka HFSF akcijas ir bez balsstiesībām, Komisija atgādina, ka atbalsta nepieciešamība nav saistīta galvenokārt ar pārmērīgu riska uzņemšanos. Turklāt mērķis programmai starp Grieķijas valsti, Savienību, SVF un ECB bija saglabāt dažas bankas privātā pārvaldībā. Turklāt attiecību sistēma un balsstiesību automātiska atkalieviešana pārstrukturēšanas plāna neīstenošanas gadījumā paredz aizsargpasākumus pret to, ka privātā sektora vadītāji nākotnē uzņemas pārmērīgu risku. Visbeidzot, PSI un 2012. gada decembra atpirkums ir sava veida atlīdzība valstij, jo valsts guva labumu no tās parāda samazinājuma attiecībā pret Banku par vairākiem miljardiem euro. Visu šo iemeslu dēļ Komisija var piekrist, ka HFSF saņem akcijas bez balsstiesībām. Tādēļ Komisija secina, ka B3 pasākums bija nepieciešams. |
| --- | --- |

(323)

Attiecībā uz to, ka HFSF akcijas ir bez balsstiesībām, Komisija atgādina, ka atbalsta nepieciešamība nav saistīta galvenokārt ar pārmērīgu riska uzņemšanos. Turklāt mērķis programmai starp Grieķijas valsti, Savienību, SVF un ECB bija saglabāt dažas bankas privātā pārvaldībā. Turklāt attiecību sistēma un balsstiesību automātiska atkalieviešana pārstrukturēšanas plāna neīstenošanas gadījumā paredz aizsargpasākumus pret to, ka privātā sektora vadītāji nākotnē uzņemas pārmērīgu risku. Visbeidzot, PSI un 2012. gada decembra atpirkums ir sava veida atlīdzība valstij, jo valsts guva labumu no tās parāda samazinājuma attiecībā pret Banku par vairākiem miljardiem euro. Visu šo iemeslu dēļ Komisija var piekrist, ka HFSF saņem akcijas bez balsstiesībām. Tādēļ Komisija secina, ka B3 pasākums bija nepieciešams.

| (324) | Tātad B1, B2 un B3 pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida. |
| --- | --- |

(324)

Tātad B1, B2 un B3 pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida.

7.4.3.   Samērīgums – pasākumi plašākas negatīvās ietekmes ierobežošanai

| (325) | Banka saņēma ļoti lielu valsts atbalsta summu. Minētā situācija līdz ar to varēja radīt būtiskus konkurences izkropļojumus. Tomēr Grieķija bija apņēmusies veikt vairākus pasākumus ar mērķi samazināt plašāku negatīvo ietekmi. Jo īpaši šīs saistības paredzēja, ka Bankas operācijas arī turpmāk notiks uz komerciāliem pamatiem, kā paskaidrots 157. un 158. apsvērumā. Grieķija arī apņēmās aizliegt iegādes un atbrīvoties no vairākiem īpašumiem ārvalstīs un no nebanku darbībām Grieķijā, kā minēts 159. apsvērumā. Konkurences izkropļojumu ierobežojumi sīkāk tiks novērtēti 7.6. iedaļā. |
| --- | --- |

(325)

Banka saņēma ļoti lielu valsts atbalsta summu. Minētā situācija līdz ar to varēja radīt būtiskus konkurences izkropļojumus. Tomēr Grieķija bija apņēmusies veikt vairākus pasākumus ar mērķi samazināt plašāku negatīvo ietekmi. Jo īpaši šīs saistības paredzēja, ka Bankas operācijas arī turpmāk notiks uz komerciāliem pamatiem, kā paskaidrots 157. un 158. apsvērumā. Grieķija arī apņēmās aizliegt iegādes un atbrīvoties no vairākiem īpašumiem ārvalstīs un no nebanku darbībām Grieķijā, kā minēts 159. apsvērumā. Konkurences izkropļojumu ierobežojumi sīkāk tiks novērtēti 7.6. iedaļā.

| (326) | Bankā amatā tika iecelts uzraudzības pilnvarnieks, lai kontrolētu saistību pareizu izpildi attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbībām. Tas novērsīs jebkādas kaitīgas izmaiņas Bankas komerciālajā praksē un tādējādi samazinās potenciālo plašāko negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(326)

Bankā amatā tika iecelts uzraudzības pilnvarnieks, lai kontrolētu saistību pareizu izpildi attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbībām. Tas novērsīs jebkādas kaitīgas izmaiņas Bankas komerciālajā praksē un tādējādi samazinās potenciālo plašāko negatīvo ietekmi.

| (327) | Visbeidzot, 2014. gada 25. jūnijā Komisijai tika iesniegts jauns visaptverošs pārstrukturēšanas plāns. Minētais pārstrukturēšanas plāns tiks novērtēts 7.6. iedaļā. |
| --- | --- |

(327)

Visbeidzot, 2014. gada 25. jūnijā Komisijai tika iesniegts jauns visaptverošs pārstrukturēšanas plāns. Minētais pārstrukturēšanas plāns tiks novērtēts 7.6. iedaļā.

| (328) | Jāsecina, ka NBG lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tika kliedētas. B1, B2 un B3 pasākums ir samērīgs saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 15. punktu. |
| --- | --- |

(328)

Jāsecina, ka NBG lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tika kliedētas. B1, B2 un B3 pasākums ir samērīgs saskaņā ar 2008. gada banku paziņojuma 15. punktu.

7.4.4.   Secinājums par HFSF rekapitalizāciju atbilstību 2008. gada banku paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada pagarināšanas paziņojumam

| (329) | Tādējādi secināts, ka HFSF rekapitalizācijas (B1, B2 un B3 pasākums) ir piemērotas, nepieciešamas un samērīgas, ņemot vērā 2008. gada banku paziņojuma 15. punktu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada pagarināšanas paziņojumu. Tādējādi B1, B2 un B3 pasākums atbilst 2008. gada banku paziņojumam, rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada pagarināšanas paziņojumam. |
| --- | --- |

(329)

Tādējādi secināts, ka HFSF rekapitalizācijas (B1, B2 un B3 pasākums) ir piemērotas, nepieciešamas un samērīgas, ņemot vērā 2008. gada banku paziņojuma 15. punktu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada pagarināšanas paziņojumu. Tādējādi B1, B2 un B3 pasākums atbilst 2008. gada banku paziņojumam, rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada pagarināšanas paziņojumam.

7.5.   TRĪS KOOPERATĪVO BANKU, FB BANK UN PROBANK IEGĀDES ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMAM

| (330) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā paskaidrots, ka uzņēmumu iegādi, ko veic atbalstītas bankas, nevar finansēt, izmantojot valsts atbalstu, ja vien tas nav būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojuma 40. un 41. punktā norādīts, ka bankas nedrīkst izmantot valsts atbalstu, iegādājoties konkurējošus uzņēmumus, ja vien iegāde nav daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atgūšanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai. Bez tam iegāde var apdraudēt vai sarežģīt dzīvotspējas atjaunošanu. Tādēļ Komisijai jānovērtē, vai Bankas veiktās iegādes ir iespējams savienot ar Pārstrukturēšanas paziņojumu. |
| --- | --- |

(330)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā paskaidrots, ka uzņēmumu iegādi, ko veic atbalstītas bankas, nevar finansēt, izmantojot valsts atbalstu, ja vien tas nav būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojuma 40. un 41. punktā norādīts, ka bankas nedrīkst izmantot valsts atbalstu, iegādājoties konkurējošus uzņēmumus, ja vien iegāde nav daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atgūšanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai. Bez tam iegāde var apdraudēt vai sarežģīt dzīvotspējas atjaunošanu. Tādēļ Komisijai jānovērtē, vai Bankas veiktās iegādes ir iespējams savienot ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.

7.5.1.   Trīs kooperatīvo banku atsevišķu saistību iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

7.5.1.1.   Iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

| (331) | Trīs kooperatīvo banku atsevišķu aktīvu un saistību iegāde uzlabo Bankas dzīvotspēju ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(331)

Trīs kooperatīvo banku atsevišķu aktīvu un saistību iegāde uzlabo Bankas dzīvotspēju ilgtermiņā.

| (332) | Konkrētāk, iegādes laikā Grieķijas bankās jau bija novērojama būtiska noguldījumu aizplūšana laikā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, un tās bija izslēgtas no starptautiskajiem finansējuma tirgiem. Tādēļ četras no piecām lielākajām Grieķijas bankām iesniedza piedāvājumus par trīs kooperatīvo banku noguldījumu iegādi. Trīs kooperatīvo banku noguldījumu iekļaušana Bankas bilancē bija labvēlīga tās likviditātes profilam. Ja Banka nebūtu iegādājusies trīs kooperatīvo banku noguldījumus, Bankas aizdevumu un noguldījumu neto attiecība būtu bijusi augstāka. |
| --- | --- |

(332)

Konkrētāk, iegādes laikā Grieķijas bankās jau bija novērojama būtiska noguldījumu aizplūšana laikā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, un tās bija izslēgtas no starptautiskajiem finansējuma tirgiem. Tādēļ četras no piecām lielākajām Grieķijas bankām iesniedza piedāvājumus par trīs kooperatīvo banku noguldījumu iegādi. Trīs kooperatīvo banku noguldījumu iekļaušana Bankas bilancē bija labvēlīga tās likviditātes profilam. Ja Banka nebūtu iegādājusies trīs kooperatīvo banku noguldījumus, Bankas aizdevumu un noguldījumu neto attiecība būtu bijusi augstāka.

| (333) | Turklāt Banka ātri integrēja iegādātos noguldījumus, nepārņemot nevienu dārgu infrastruktūru vai dārgu filiāļu tīklu. Bez tam Banka nepārņēma aizdevumus; tādējādi iegāde nepalielināja tās riskus vai tās kapitāla prasības. |
| --- | --- |

(333)

Turklāt Banka ātri integrēja iegādātos noguldījumus, nepārņemot nevienu dārgu infrastruktūru vai dārgu filiāļu tīklu. Bez tam Banka nepārņēma aizdevumus; tādējādi iegāde nepalielināja tās riskus vai tās kapitāla prasības.

7.5.1.2.   Iegādes ietekme uz Bankai nepieciešamo atbalsta summu

| (334) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kuras nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmēja Bankas dzīvotspēju, tas nav svarīgi tās dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(334)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kuras nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmēja Bankas dzīvotspēju, tas nav svarīgi tās dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē.

| (335) | Tomēr pirkuma cena bija ļoti zema. Bankas samaksātā atlīdzība par visu trīs kooperatīvo banku pārvesto saistību iegādi tika noteikta [...] % apjomā no pārvesto noguldījumu vērtības un sasniedza mazāk nekā EUR [...] miljonus, kas ir līdzvērtīgs aptuveni [0–0,02] % no Bankas kopējiem aktīviem 2011. gada decembrī. Tāpēc šo atlīdzību var uzskatīt par ļoti zemu. |
| --- | --- |

(335)

Tomēr pirkuma cena bija ļoti zema. Bankas samaksātā atlīdzība par visu trīs kooperatīvo banku pārvesto saistību iegādi tika noteikta [...] % apjomā no pārvesto noguldījumu vērtības un sasniedza mazāk nekā EUR [...] miljonus, kas ir līdzvērtīgs aptuveni [0–0,02] % no Bankas kopējiem aktīviem 2011. gada decembrī. Tāpēc šo atlīdzību var uzskatīt par ļoti zemu.

| (336) | Secināts, ka trīs kooperatīvo banku iegāde nemazināja pārstrukturēšanas izmaksu ierobežojumu līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(336)

Secināts, ka trīs kooperatīvo banku iegāde nemazināja pārstrukturēšanas izmaksu ierobežojumu līdz nepieciešamajam minimumam.

7.5.1.3.   Iegādes izkropļojošā ietekme uz konkurenci

| (337) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu neatbalstītiem uzņēmumiem, iegādājoties konkurentu uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā arī norādīts, ka iegādes var atļaut, ja tās ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai, ka iegādes procesam jābūt taisnīgam un iegādei jānodrošina efektīvas konkurences apstākļi attiecīgajā tirgū. |
| --- | --- |

(337)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu neatbalstītiem uzņēmumiem, iegādājoties konkurentu uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā arī norādīts, ka iegādes var atļaut, ja tās ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai, ka iegādes procesam jābūt taisnīgam un iegādei jānodrošina efektīvas konkurences apstākļi attiecīgajā tirgū.

| (338) | Grieķijas Banka uzskatīja, ka trīs kooperatīvās bankas nebija dzīvotspējīgas un ka nepieciešama noregulējuma pasākumu pieņemšana, lai saglabātu finanšu stabilitāti. Tādējādi trīs kooperatīvo banku iegādi var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā. |
| --- | --- |

(338)

Grieķijas Banka uzskatīja, ka trīs kooperatīvās bankas nebija dzīvotspējīgas un ka nepieciešama noregulējuma pasākumu pieņemšana, lai saglabātu finanšu stabilitāti. Tādējādi trīs kooperatīvo banku iegādi var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

| (339) | Turklāt pirkuma cena bija ļoti zema. Neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu par trīs kooperatīvo banku aktīvu un saistību iegādi, un pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs. Grieķijas Konkurences iestāde (139) arī atļāva Bankai iegādāties atsevišķus Achaia bankas aktīvus un saistības (140). Tāpēc var uzskatīt, ka pārdošanas procesa iznākums neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā. |
| --- | --- |

(339)

Turklāt pirkuma cena bija ļoti zema. Neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu par trīs kooperatīvo banku aktīvu un saistību iegādi, un pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs. Grieķijas Konkurences iestāde (139) arī atļāva Bankai iegādāties atsevišķus Achaia bankas aktīvus un saistības (140). Tāpēc var uzskatīt, ka pārdošanas procesa iznākums neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.

| (340) | Tādējādi uz iegādi attiecas izņēmums, kas minēts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā. |
| --- | --- |

(340)

Tādējādi uz iegādi attiecas izņēmums, kas minēts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

7.5.1.4.   Secinājums par trīs kooperatīvo banku atsevišķu aktīvu un saistību iegādi

| (341) | Secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju (141) un trīs kooperatīvo banku iegādes īpatnības, minētā iegāde atbilst prasībām, kas izklāstītas Pārstrukturēšanas paziņojumā. |
| --- | --- |

(341)

Secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju (141) un trīs kooperatīvo banku iegādes īpatnības, minētā iegāde atbilst prasībām, kas izklāstītas Pārstrukturēšanas paziņojumā.

7.5.2.   
  FB Bank iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

7.5.2.1.   FB Bank iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

| (342) | Attiecībā uz darbības rentabilitāti FB Bank iegāde uzlabos Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, jo divu banku apvienošana vienā ģeogrāfiskā tirgū rada iespēju īstenot sinerģiju. Iegādes laikā Banka jo īpaši paredzēja sasniegt sinerģiju, racionalizējot filiāļu tīklu, saskaņojot produktu piedāvājumu un kredītpolitiku, racionalizējot un saskaņojot IT platformu. Savā galīgajā piedāvājumā Banka aplēsa, ka tā ierobežotu lielāko daļu FB Bank darbības izmaksu, lai gan tā paredzēja saskaņot pārvesto noguldījumu izmaksas ar Bankas procentu likmes politiku, t. i., samazinot par FB Bank noguldījumiem maksāto procentu likmi līdz Bankas par tās noguldījumiem maksātajiem līmeņiem, vienlaikus saglabājot esošos FB Bank klientus. |
| --- | --- |

(342)

Attiecībā uz darbības rentabilitāti FB Bank iegāde uzlabos Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, jo divu banku apvienošana vienā ģeogrāfiskā tirgū rada iespēju īstenot sinerģiju. Iegādes laikā Banka jo īpaši paredzēja sasniegt sinerģiju, racionalizējot filiāļu tīklu, saskaņojot produktu piedāvājumu un kredītpolitiku, racionalizējot un saskaņojot IT platformu. Savā galīgajā piedāvājumā Banka aplēsa, ka tā ierobežotu lielāko daļu FB Bank darbības izmaksu, lai gan tā paredzēja saskaņot pārvesto noguldījumu izmaksas ar Bankas procentu likmes politiku, t. i., samazinot par FB Bank noguldījumiem maksāto procentu likmi līdz Bankas par tās noguldījumiem maksātajiem līmeņiem, vienlaikus saglabājot esošos FB Bank klientus.

| (343) | Attiecībā uz turpmākajiem aizdevumu zaudējumiem Banka iegādājās FB Bank aizdevumus par patieso vērtību, nevis par bilances vērtību. Šis faktors ierobežo nākotnes zaudējumu risku. |
| --- | --- |

(343)

Attiecībā uz turpmākajiem aizdevumu zaudējumiem Banka iegādājās FB Bank aizdevumus par patieso vērtību, nevis par bilances vērtību. Šis faktors ierobežo nākotnes zaudējumu risku.

| (344) | Attiecībā uz likviditātes stāvokli iegāde pozitīvi ietekmēja Banku, jo tā iegādājās vairāk noguldījumu nekā neto aizdevumu. |
| --- | --- |

(344)

Attiecībā uz likviditātes stāvokli iegāde pozitīvi ietekmēja Banku, jo tā iegādājās vairāk noguldījumu nekā neto aizdevumu.

| (345) | Attiecībā uz kapitāla prasībām jāatceras, ka Bankas piedāvājumā bija nosacījums, ka HFSF sedz kapitāla vajadzības, ko radījusi FB Bank aktīvu iegāde. Banka beigās neizmantoja šo iespēju, jo 2014. gada maijā tai izdevās piesaistīt pietiekamu privāto kapitālu tirgū. |
| --- | --- |

(345)

Attiecībā uz kapitāla prasībām jāatceras, ka Bankas piedāvājumā bija nosacījums, ka HFSF sedz kapitāla vajadzības, ko radījusi FB Bank aktīvu iegāde. Banka beigās neizmantoja šo iespēju, jo 2014. gada maijā tai izdevās piesaistīt pietiekamu privāto kapitālu tirgū.

| (346) | Tādēļ Komisija uzskata, ka šī iegāde pozitīvi ietekmē Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(346)

Tādēļ Komisija uzskata, ka šī iegāde pozitīvi ietekmē Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

7.5.2.2.   Iegādes ietekme uz Bankai nepieciešamo atbalsta summu

| (347) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kuras nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmēja Bankas dzīvotspēju, tas nav svarīgi tās dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(347)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kuras nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmēja Bankas dzīvotspēju, tas nav svarīgi tās dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē.

| (348) | Banka nemaksāja nekādu atlīdzību par FB Bank noteiktu aktīvu un saistību iegādi. Turklāt Bankas piedāvājumā bija nosacījums, ka HFSF sedz kapitāla vajadzības, ko radījusi FB Bank aktīvu iegāde. Tāpēc iegādes rezultātā nebija ieguvēja, kam vajadzīgs papildu valsts atbalsts. Attiecībā uz turpmākām iespējamām kapitāla vajadzībām, ko radījusi iegāde, tika novērots, ka aktīvi tika iegādāti par patieso vērtību, kas ierobežo papildu zaudējumu risku nākotnē. |
| --- | --- |

(348)

Banka nemaksāja nekādu atlīdzību par FB Bank noteiktu aktīvu un saistību iegādi. Turklāt Bankas piedāvājumā bija nosacījums, ka HFSF sedz kapitāla vajadzības, ko radījusi FB Bank aktīvu iegāde. Tāpēc iegādes rezultātā nebija ieguvēja, kam vajadzīgs papildu valsts atbalsts. Attiecībā uz turpmākām iespējamām kapitāla vajadzībām, ko radījusi iegāde, tika novērots, ka aktīvi tika iegādāti par patieso vērtību, kas ierobežo papildu zaudējumu risku nākotnē.

| (349) | Tātad Banka neizmantoja atbalstu, lai finansētu FB Bank iegādi, un šī iegāde nebija pretrunā principam, ka atbalsts jāierobežo līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(349)

Tātad Banka neizmantoja atbalstu, lai finansētu FB Bank iegādi, un šī iegāde nebija pretrunā principam, ka atbalsts jāierobežo līdz nepieciešamajam minimumam.

7.5.2.3.   Iegādes izkropļojošā ietekme uz konkurenci

| (350) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu neatbalstītiem uzņēmumiem, iegādājoties konkurentu uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā arī paredzēts, ka iegādes var atļaut, ja tās ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai, ka iegādes procesam jābūt taisnīgam un iegādei jānodrošina efektīvas konkurences apstākļi attiecīgajā tirgū. |
| --- | --- |

(350)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu neatbalstītiem uzņēmumiem, iegādājoties konkurentu uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā arī paredzēts, ka iegādes var atļaut, ja tās ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai, ka iegādes procesam jābūt taisnīgam un iegādei jānodrošina efektīvas konkurences apstākļi attiecīgajā tirgū.

| (351) | Kā norādīts 76. apsvērumā, FB Bank pati par sevi nebija dzīvotspējīga banka. 2012. gada decembra MEFP paredzēts nepietiekami kapitalizētu banku noregulējums, izmantojot iegādes un pārņemšanas procedūru vai, kā otra labākā iespēja, izveidojot pagaidu banku. Kā norādīts 77. apsvērumā un saskaņā ar MEFP Grieķijas Banka atzīmēja, ka noregulējuma pasākumu pieņemšana bija ļoti svarīga, lai saglabātu noguldītāju uzticēšanos Grieķijas banku sistēmai. Tādējādi šo darījumu var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā. |
| --- | --- |

(351)

Kā norādīts 76. apsvērumā, FB Bank pati par sevi nebija dzīvotspējīga banka. 2012. gada decembra MEFP paredzēts nepietiekami kapitalizētu banku noregulējums, izmantojot iegādes un pārņemšanas procedūru vai, kā otra labākā iespēja, izveidojot pagaidu banku. Kā norādīts 77. apsvērumā un saskaņā ar MEFP Grieķijas Banka atzīmēja, ka noregulējuma pasākumu pieņemšana bija ļoti svarīga, lai saglabātu noguldītāju uzticēšanos Grieķijas banku sistēmai. Tādējādi šo darījumu var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

| (352) | Neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu par FB Bank iegādi, un pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs. Tādējādi Banka neizspieda nevienu citu neatbalstītu pretendentu. FB Bank iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (142). Tāpēc var uzskatīt, ka pārdošanas procesa iznākums neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā. |
| --- | --- |

(352)

Neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu par FB Bank iegādi, un pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs. Tādējādi Banka neizspieda nevienu citu neatbalstītu pretendentu. FB Bank iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (142). Tāpēc var uzskatīt, ka pārdošanas procesa iznākums neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.

| (353) | Ņemot vērā šos elementus, var secināt, ka uz FB Bank iegādi attiecas izņēmums, kas minēts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā. |
| --- | --- |

(353)

Ņemot vērā šos elementus, var secināt, ka uz FB Bank iegādi attiecas izņēmums, kas minēts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

7.5.2.4.   Secinājums par FB Bank iegādi

| (354) | Secināts, ka, ņemot vērā FB Bank iegādes īpatnības, minētā iegāde atbilst prasībām, kas izklāstītas Pārstrukturēšanas paziņojumā. |
| --- | --- |

(354)

Secināts, ka, ņemot vērā FB Bank iegādes īpatnības, minētā iegāde atbilst prasībām, kas izklāstītas Pārstrukturēšanas paziņojumā.

7.5.3.   
  Probank iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

7.5.3.1.   Probank iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

| (355) | Attiecībā uz darbības rentabilitāti Probank iegāde uzlabos Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, jo Banka veiks nozīmīgu sinerģiju. Iegādes laikā Banka jo īpaši prognozēja, ka tās gada sinerģija sasniegs EUR [...] miljonus līdz 2015. gada beigām (143). Banka cerēja sasniegt šo sinerģiju, racionalizējot filiāļu tīklu un samazinot kombinētās struktūrvienības personālu, apvienojot korporatīvās funkcijas, saskaņojot IT sistēmas un centralizētās operācijas. Turklāt Banka cerēja sasniegt ievērojamu daļu sinerģijas, pielīdzinot pārvesto noguldījumu izmaksas Bankas procentu likmes politikai, t. i., samazinot par Probank noguldījumiem maksātās procentu likmes līdz līmeņiem, ko maksāja par Bankas noguldījumiem. |
| --- | --- |

(355)

Attiecībā uz darbības rentabilitāti Probank iegāde uzlabos Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, jo Banka veiks nozīmīgu sinerģiju. Iegādes laikā Banka jo īpaši prognozēja, ka tās gada sinerģija sasniegs EUR [...] miljonus līdz 2015. gada beigām (143). Banka cerēja sasniegt šo sinerģiju, racionalizējot filiāļu tīklu un samazinot kombinētās struktūrvienības personālu, apvienojot korporatīvās funkcijas, saskaņojot IT sistēmas un centralizētās operācijas. Turklāt Banka cerēja sasniegt ievērojamu daļu sinerģijas, pielīdzinot pārvesto noguldījumu izmaksas Bankas procentu likmes politikai, t. i., samazinot par Probank noguldījumiem maksātās procentu likmes līdz līmeņiem, ko maksāja par Bankas noguldījumiem.

| (356) | Attiecībā uz turpmāko aizdevumu zaudējumu risku Banka iegādājās Probank aizdevumus par patieso vērtību, nevis par bilances vērtību. Tas ierobežo nākotnes zaudējumu risku. |
| --- | --- |

(356)

Attiecībā uz turpmāko aizdevumu zaudējumu risku Banka iegādājās Probank aizdevumus par patieso vērtību, nevis par bilances vērtību. Tas ierobežo nākotnes zaudējumu risku.

| (357) | Attiecībā uz likviditātes stāvokli iegāde pozitīvi ietekmēja Banku, jo tā iegādājās vairāk noguldījumu nekā neto aizdevumu. Tāpēc iegāde palīdz uzlabot Bankas aizdevumu un noguldījumu attiecību. |
| --- | --- |

(357)

Attiecībā uz likviditātes stāvokli iegāde pozitīvi ietekmēja Banku, jo tā iegādājās vairāk noguldījumu nekā neto aizdevumu. Tāpēc iegāde palīdz uzlabot Bankas aizdevumu un noguldījumu attiecību.

| (358) | Attiecībā uz kapitāla prasībām jāatceras, ka Bankas piedāvājumā bija nosacījums, ka HFSF sedz kapitāla vajadzības, ko rada Probank aktīvu iegāde. Banka beigās neizmantoja šo iespēju, jo 2014. gada maijā tai izdevās piesaistīt pietiekamu privāto kapitālu tirgū. |
| --- | --- |

(358)

Attiecībā uz kapitāla prasībām jāatceras, ka Bankas piedāvājumā bija nosacījums, ka HFSF sedz kapitāla vajadzības, ko rada Probank aktīvu iegāde. Banka beigās neizmantoja šo iespēju, jo 2014. gada maijā tai izdevās piesaistīt pietiekamu privāto kapitālu tirgū.

| (359) | Tādēļ Komisija uzskata, ka šī iegāde pozitīvi ietekmē Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(359)

Tādēļ Komisija uzskata, ka šī iegāde pozitīvi ietekmē Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

7.5.3.2.   Iegādes ietekme uz Bankai nepieciešamo atbalsta summu

| (360) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kuras nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmēja Bankas dzīvotspēju, tas nav svarīgi tās dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(360)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kuras nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegāde pozitīvi ietekmēja Bankas dzīvotspēju, tas nav svarīgi tās dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē.

| (361) | Banka nemaksāja nekādu atlīdzību par Probank noteiktu aktīvu un saistību iegādi. Turklāt Bankas piedāvājumā bija nosacījums, ka HFSF sedz kapitāla vajadzības, ko rada Probank aktīvu iegāde. Tāpēc iegādes rezultātā nebija ieguvēja, kam vajadzīgs papildu valsts atbalsts. Attiecībā uz turpmākām iespējamām kapitāla vajadzībām, ko radījusi iegāde, tika novērots, ka aktīvi tika iegādāti par patieso vērtību, kas ierobežo papildu zaudējumu risku nākotnē. |
| --- | --- |

(361)

Banka nemaksāja nekādu atlīdzību par Probank noteiktu aktīvu un saistību iegādi. Turklāt Bankas piedāvājumā bija nosacījums, ka HFSF sedz kapitāla vajadzības, ko rada Probank aktīvu iegāde. Tāpēc iegādes rezultātā nebija ieguvēja, kam vajadzīgs papildu valsts atbalsts. Attiecībā uz turpmākām iespējamām kapitāla vajadzībām, ko radījusi iegāde, tika novērots, ka aktīvi tika iegādāti par patieso vērtību, kas ierobežo papildu zaudējumu risku nākotnē.

| (362) | Tātad Banka neizmantoja atbalstu, lai finansētu Probank iegādi, un šī iegāde nebija pretrunā principam, ka atbalsts jāierobežo līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(362)

Tātad Banka neizmantoja atbalstu, lai finansētu Probank iegādi, un šī iegāde nebija pretrunā principam, ka atbalsts jāierobežo līdz nepieciešamajam minimumam.

7.5.3.3.   Iegādes izkropļojošā ietekme uz konkurenci

| (363) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu neatbalstītiem uzņēmumiem, iegādājoties konkurentu uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punkts arī paredz, ka iegādes var atļaut, ja tās ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai, ka iegādes procesam jābūt taisnīgam un iegādei jānodrošina efektīvas konkurences apstākļi attiecīgajā tirgū. |
| --- | --- |

(363)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu neatbalstītiem uzņēmumiem, iegādājoties konkurentu uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punkts arī paredz, ka iegādes var atļaut, ja tās ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai, ka iegādes procesam jābūt taisnīgam un iegādei jānodrošina efektīvas konkurences apstākļi attiecīgajā tirgū.

| (364) | Kā norādīts 86. apsvērumā, Probank pati par sevi nebija dzīvotspējīga banka. 2013. gada maija MEFP paredzēts nepietiekami kapitalizētu banku noregulējums, izmantojot iegādes un pārņemšanas procedūru. Kā norādīts 87. apsvērumā, Grieķijas Banka atzīmēja, ka noregulējuma pasākumu pieņemšana bija ļoti svarīga, lai saglabātu noguldītāju uzticēšanos Grieķijas banku sistēmai. Tādējādi šo iegādi var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā. |
| --- | --- |

(364)

Kā norādīts 86. apsvērumā, Probank pati par sevi nebija dzīvotspējīga banka. 2013. gada maija MEFP paredzēts nepietiekami kapitalizētu banku noregulējums, izmantojot iegādes un pārņemšanas procedūru. Kā norādīts 87. apsvērumā, Grieķijas Banka atzīmēja, ka noregulējuma pasākumu pieņemšana bija ļoti svarīga, lai saglabātu noguldītāju uzticēšanos Grieķijas banku sistēmai. Tādējādi šo iegādi var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

| (365) | Neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu par Probank iegādi, un pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs. Tādējādi Banka neizspieda nevienu citu neatbalstītu pretendentu. Probank iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde. Tāpēc var uzskatīt, ka pārdošanas procesa iznākums neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā. |
| --- | --- |

(365)

Neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu par Probank iegādi, un pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs. Tādējādi Banka neizspieda nevienu citu neatbalstītu pretendentu. Probank iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde. Tāpēc var uzskatīt, ka pārdošanas procesa iznākums neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.

| (366) | Ņemot vērā šos elementus, var secināt, ka uz Probank iegādi attiecas izņēmums, kas minēts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā. |
| --- | --- |

(366)

Ņemot vērā šos elementus, var secināt, ka uz Probank iegādi attiecas izņēmums, kas minēts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

7.5.3.4.   Secinājums par Probank iegādi

| (367) | Secināts, ka, ņemot vērā Probank iegādes īpatnības, minētā iegāde atbilst prasībām, kas izklāstītas Pārstrukturēšanas paziņojumā. |
| --- | --- |

(367)

Secināts, ka, ņemot vērā Probank iegādes īpatnības, minētā iegāde atbilst prasībām, kas izklāstītas Pārstrukturēšanas paziņojumā.

7.6.   A, B1, B2 UN B3 PASĀKUMU ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMAM

7.6.1.   Grūtību avoti un novērtējuma rezultāti saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu

| (368) | Kā norādīts 2.1.1. un 2.1.2. iedaļā, grūtības, ar kurām saskārās Banka, lielākoties izraisīja Grieķijas valsts parāda krīze un dziļā recesija Grieķijā un Dienvideiropā. Kas attiecas uz valsts parāda krīzi, Grieķijas valdība zaudēja piekļuvi finanšu tirgiem, un visbeidzot tai bija jārīko sarunas par vienošanos ar iekšzemes un starptautiskajiem kreditoriem, PSI programmu, kas izraisīja prasījumu pret valsti samazināšanos par 53,3 %. Turklāt 31,5 % prasījumu tika apmainīti pret jaunajām GGB ar zemākām procentu likmēm un ilgākiem termiņiem. Šīs jaunās GGB valsts atpirka no Grieķijas bankām 2012. gada decembrī par cenu robežās no 30,2 % līdz 40,1 % no nominālvērtības, tādējādi radot papildu zaudējumus Grieķijas bankām. Papildus PSI programmas un parāda atpirkšanas ietekmei uz Bankas kapitāla stāvokli Banka konstatēja arī plašu noguldījumu aizplūšanu laikā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, un to radīja risks, ka Grieķija izstāsies no eurozonas nelīdzsvarota valsts parāda un ekonomikas recesijas rezultātā. |
| --- | --- |

(368)

Kā norādīts 2.1.1. un 2.1.2. iedaļā, grūtības, ar kurām saskārās Banka, lielākoties izraisīja Grieķijas valsts parāda krīze un dziļā recesija Grieķijā un Dienvideiropā. Kas attiecas uz valsts parāda krīzi, Grieķijas valdība zaudēja piekļuvi finanšu tirgiem, un visbeidzot tai bija jārīko sarunas par vienošanos ar iekšzemes un starptautiskajiem kreditoriem, PSI programmu, kas izraisīja prasījumu pret valsti samazināšanos par 53,3 %. Turklāt 31,5 % prasījumu tika apmainīti pret jaunajām GGB ar zemākām procentu likmēm un ilgākiem termiņiem. Šīs jaunās GGB valsts atpirka no Grieķijas bankām 2012. gada decembrī par cenu robežās no 30,2 % līdz 40,1 % no nominālvērtības, tādējādi radot papildu zaudējumus Grieķijas bankām. Papildus PSI programmas un parāda atpirkšanas ietekmei uz Bankas kapitāla stāvokli Banka konstatēja arī plašu noguldījumu aizplūšanu laikā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, un to radīja risks, ka Grieķija izstāsies no eurozonas nelīdzsvarota valsts parāda un ekonomikas recesijas rezultātā.

| (369) | B1, B2 un B3 pasākuma summa bija EUR 9 756 miljoni, un tā bija mazāka nekā zaudējumu summa, kas tika iegrāmatota pēc PSI programmas (EUR 11 735 miljoni). Šādā gadījumā un ja grūtības nerada galvenokārt pārmērīgi riskanta darbība, 2011. gada pagarināšanas paziņojuma 14. punktā noteikts, ka Komisija atvieglo savas prasības. |
| --- | --- |

(369)

B1, B2 un B3 pasākuma summa bija EUR 9 756 miljoni, un tā bija mazāka nekā zaudējumu summa, kas tika iegrāmatota pēc PSI programmas (EUR 11 735 miljoni). Šādā gadījumā un ja grūtības nerada galvenokārt pārmērīgi riskanta darbība, 2011. gada pagarināšanas paziņojuma 14. punktā noteikts, ka Komisija atvieglo savas prasības.

| (370) | Komisija atzīst, ka kapitāla vajadzības daļēji izriet no valsts parāda riska parastās iedarbības uz finanšu iestādi tās valstī. Minētais fakts tika konstatēts arī NBG lēmuma par procedūras sākšanu 60. un 71. apsvērumā. Tādējādi Bankai bija mazāka vajadzība pārstrukturēšanas plānā risināt morālā kaitējuma problēmas nekā citām atbalstītajām finanšu iestādēm ar uzkrātiem pārmērīgiem riskiem. Tā kā atbalsta pasākumi ir mazāk traucējoši, pasākumi, kas veikti konkurences traucējumu ierobežošanai, tādējādi ir proporcionāli jāmīkstina. Tā kā PSI programma un parāda atpirkšana ir atteikšanās no parāda par labu valstij, rekapitalizējot Banku, valsts saņemtā atlīdzība var būt mazāka. Tomēr Komisija konstatē, ka Bankas pakļaušana Grieķijas valsts parāda riskam bija lielāka nekā dažu citu lielu Grieķijas banku pakļaušana. Tādējādi ne visus ar GGB saistītos zaudējumus var saistīt ar valsts parāda riska parasto iedarbību uz finanšu iestādi tās valstī. |
| --- | --- |

(370)

Komisija atzīst, ka kapitāla vajadzības daļēji izriet no valsts parāda riska parastās iedarbības uz finanšu iestādi tās valstī. Minētais fakts tika konstatēts arī NBG lēmuma par procedūras sākšanu 60. un 71. apsvērumā. Tādējādi Bankai bija mazāka vajadzība pārstrukturēšanas plānā risināt morālā kaitējuma problēmas nekā citām atbalstītajām finanšu iestādēm ar uzkrātiem pārmērīgiem riskiem. Tā kā atbalsta pasākumi ir mazāk traucējoši, pasākumi, kas veikti konkurences traucējumu ierobežošanai, tādējādi ir proporcionāli jāmīkstina. Tā kā PSI programma un parāda atpirkšana ir atteikšanās no parāda par labu valstij, rekapitalizējot Banku, valsts saņemtā atlīdzība var būt mazāka. Tomēr Komisija konstatē, ka Bankas pakļaušana Grieķijas valsts parāda riskam bija lielāka nekā dažu citu lielu Grieķijas banku pakļaušana. Tādējādi ne visus ar GGB saistītos zaudējumus var saistīt ar valsts parāda riska parasto iedarbību uz finanšu iestādi tās valstī.

| (371) | Otrs Bankas zaudējumu avots bija zaudējumi, ko radīja tās aizdevumi Grieķijas mājsaimniecībām un korporācijām. Komisija uzskata, ka minētos zaudējumus lielākoties radīja ārkārtīgi lielā un ilgstošā IKP samazināšanās par aptuveni 25 % piecos gados, un tos neizraisīja riskanta Bankas kreditēšanas prakse. Tādējādi šo zaudējumu segšanai piešķirtais atbalsts neradīja morālu kaitējumu, kā tas notiek gadījumos, kad atbalsts aizsargā banku no riskantu pagātnes darbību sekām. Tādējādi šis atbalsts bija mazāk traucējošs (144). |
| --- | --- |

(371)

Otrs Bankas zaudējumu avots bija zaudējumi, ko radīja tās aizdevumi Grieķijas mājsaimniecībām un korporācijām. Komisija uzskata, ka minētos zaudējumus lielākoties radīja ārkārtīgi lielā un ilgstošā IKP samazināšanās par aptuveni 25 % piecos gados, un tos neizraisīja riskanta Bankas kreditēšanas prakse. Tādējādi šo zaudējumu segšanai piešķirtais atbalsts neradīja morālu kaitējumu, kā tas notiek gadījumos, kad atbalsts aizsargā banku no riskantu pagātnes darbību sekām. Tādējādi šis atbalsts bija mazāk traucējošs (144).

| (372) | Tomēr Bankas kapitāla vajadzības un aizdevumu zaudējumus radīja vairāki starptautiskie meitasuzņēmumi. Piemēram, 2012. gadā darbības Rumānijā un Bulgārijā radīja zaudējumus. Arī ārvalstu aktīvi radīja likviditātes aizplūšanu, jo finansējums grupas iekšienē 2012. gada 31. decembrī sasniedza aptuveni EUR [...] miljardus. |
| --- | --- |

(372)

Tomēr Bankas kapitāla vajadzības un aizdevumu zaudējumus radīja vairāki starptautiskie meitasuzņēmumi. Piemēram, 2012. gadā darbības Rumānijā un Bulgārijā radīja zaudējumus. Arī ārvalstu aktīvi radīja likviditātes aizplūšanu, jo finansējums grupas iekšienē 2012. gada 31. decembrī sasniedza aptuveni EUR [...] miljardus.

| (373) | Tātad 2011. gada pagarināšanas paziņojuma 14. punkts aptver būtisku zaudējumu un atbalsta vajadzību daļu, ļaujot Komisijai atvieglot savas prasības. Atbalsta vajadzības daļēji izriet no aizdevumu zaudējumiem Grieķijā, ko radīja ārkārtīgi dziļā un ilgā recesija, nevis riskanta kreditēšana. Šāds atbalsts nerada morālu kaitējumu un tādēļ ir mazāk traucējošs. |
| --- | --- |

(373)

Tātad 2011. gada pagarināšanas paziņojuma 14. punkts aptver būtisku zaudējumu un atbalsta vajadzību daļu, ļaujot Komisijai atvieglot savas prasības. Atbalsta vajadzības daļēji izriet no aizdevumu zaudējumiem Grieķijā, ko radīja ārkārtīgi dziļā un ilgā recesija, nevis riskanta kreditēšana. Šāds atbalsts nerada morālu kaitējumu un tādēļ ir mazāk traucējošs.

| (374) | Visbeidzot, atbalsta vajadzības ierobežota daļa ir saistīta ar pašas Bankas riska uzņemšanos. |
| --- | --- |

(374)

Visbeidzot, atbalsta vajadzības ierobežota daļa ir saistīta ar pašas Bankas riska uzņemšanos.

| (375) | Tomēr, tā kā Grieķijas ekonomika no 2008. gada bija samazinājusies par aptuveni 25 %, Bankai bija jāpielāgo jaunajai videi sava organizācija, izmaksu struktūra un komerciālais tīkls, lai atjaunotu pietiekamu rentabilitāti. Tādējādi, neraugoties uz to, ka lielākā daļa atbalsta nav saistīta ar pārmērīgu riska uzņemšanos, Bankai jāpārstrukturē savas darbības Grieķijā, lai saglabātu ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(375)

Tomēr, tā kā Grieķijas ekonomika no 2008. gada bija samazinājusies par aptuveni 25 %, Bankai bija jāpielāgo jaunajai videi sava organizācija, izmaksu struktūra un komerciālais tīkls, lai atjaunotu pietiekamu rentabilitāti. Tādējādi, neraugoties uz to, ka lielākā daļa atbalsta nav saistīta ar pārmērīgu riska uzņemšanos, Bankai jāpārstrukturē savas darbības Grieķijā, lai saglabātu ilgtermiņa dzīvotspēju.

7.6.2.   Dzīvotspēja

| (376) | Pārstrukturēšanas plānam jānodrošina finanšu iestādes spēja atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. punkts). Konkrētajā gadījumā pārstrukturēšanas periods ir definēts kā laikposms starp šā lēmuma pieņemšanas dienu un 2018. gada 31. decembri. |
| --- | --- |

(376)

Pārstrukturēšanas plānam jānodrošina finanšu iestādes spēja atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. punkts). Konkrētajā gadījumā pārstrukturēšanas periods ir definēts kā laikposms starp šā lēmuma pieņemšanas dienu un 2018. gada 31. decembri.

| (377) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 9., 10. un 11. punktu Grieķija iesniedza visaptverošu un detalizētu pārstrukturēšanas plānu, kas sniedza pilnu informāciju par Bankas uzņēmējdarbības modeli. Plānā ir minēti arī Bankas grūtību cēloņi, kā arī veiktie pasākumi visu novēroto dzīvotspējas problēmu risināšanai. Konkrēti, pārstrukturēšanas plānā raksturota izvēlētā stratēģija Bankas darbības efektivitātes saglabāšanai un ienākumus nenesošo aizdevumu lielā skaita samazināšanai, viegli ievainojamās likviditātes un kapitāla stāvokļa uzlabošanai, kā arī ārvalstu uzņēmumu sakārtošanai, kuri paļāvās uz mātesuzņēmuma finansējumu un kapitālu. |
| --- | --- |

(377)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 9., 10. un 11. punktu Grieķija iesniedza visaptverošu un detalizētu pārstrukturēšanas plānu, kas sniedza pilnu informāciju par Bankas uzņēmējdarbības modeli. Plānā ir minēti arī Bankas grūtību cēloņi, kā arī veiktie pasākumi visu novēroto dzīvotspējas problēmu risināšanai. Konkrēti, pārstrukturēšanas plānā raksturota izvēlētā stratēģija Bankas darbības efektivitātes saglabāšanai un ienākumus nenesošo aizdevumu lielā skaita samazināšanai, viegli ievainojamās likviditātes un kapitāla stāvokļa uzlabošanai, kā arī ārvalstu uzņēmumu sakārtošanai, kuri paļāvās uz mātesuzņēmuma finansējumu un kapitālu.

7.6.2.1.   Banku darbība Grieķijā

| (378) | Attiecībā uz likviditāti un Bankas atkarību no Eurosistēmas finansējuma pārstrukturēšanas plāns paredz ierobežotu bilances pieaugumu Grieķijā, atkal palielinoties noguldījumu bāzei. Paļaušanās uz ārkārtas likviditātes palīdzību, kas jau bija mazinājusies, turpinās samazināties (145), un tas palīdzēs Bankai arī samazināt finansējuma izmaksas. |
| --- | --- |

(378)

Attiecībā uz likviditāti un Bankas atkarību no Eurosistēmas finansējuma pārstrukturēšanas plāns paredz ierobežotu bilances pieaugumu Grieķijā, atkal palielinoties noguldījumu bāzei. Paļaušanās uz ārkārtas likviditātes palīdzību, kas jau bija mazinājusies, turpinās samazināties (145), un tas palīdzēs Bankai arī samazināt finansējuma izmaksas.

| (379) | Saistības par aizdevumu un noguldījumu attiecību, kas minētas 153. apsvērumā, nodrošinās Bankas bilances struktūras ilgtspējas saglabāšanos pārstrukturēšanas perioda beigās. Vērtspapīru un citu blakusdarbību pārdošana arī stiprinās Bankas likviditātes stāvokli. Ņemot vērā joprojām nestabilo vidi Grieķijas banku sektorā, Komisija var apmierināt Grieķijas iestāžu lūgumu par atļauju nodrošināt Bankas likviditāti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas garantiju un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem. |
| --- | --- |

(379)

Saistības par aizdevumu un noguldījumu attiecību, kas minētas 153. apsvērumā, nodrošinās Bankas bilances struktūras ilgtspējas saglabāšanos pārstrukturēšanas perioda beigās. Vērtspapīru un citu blakusdarbību pārdošana arī stiprinās Bankas likviditātes stāvokli. Ņemot vērā joprojām nestabilo vidi Grieķijas banku sektorā, Komisija var apmierināt Grieķijas iestāžu lūgumu par atļauju nodrošināt Bankas likviditāti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas garantiju un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem.

| (380) | Lai samazinātu finansēšanas izmaksas, Grieķija arī uzņēmās saistības, ka Banka turpinās samazināt procentu likmes, ko tā maksā par noguldījumiem Grieķijā, kā minēts 153. apsvērumā. Šāda noguldījumu izmaksu samazinājuma sasniegšana būs galvenais apstāklis, kas uzlabos Bankas rentabilitātes iepriekšēju nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(380)

Lai samazinātu finansēšanas izmaksas, Grieķija arī uzņēmās saistības, ka Banka turpinās samazināt procentu likmes, ko tā maksā par noguldījumiem Grieķijā, kā minēts 153. apsvērumā. Šāda noguldījumu izmaksu samazinājuma sasniegšana būs galvenais apstāklis, kas uzlabos Bankas rentabilitātes iepriekšēju nodrošināšanu.

| (381) | Pēc krīzes sākšanās Banka uzsāka racionalizēt savu komerciālo tīklu Grieķijā, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu. Līdz 2017. gada 31. decembrim Bankas kopējās izmaksas vēl vairāk samazināsies. Šajā saistībā Grieķija ir apņēmusies, ka Banka samazinās tās filiāļu un darbinieku skaitu Grieķijā attiecīgi līdz [...] un [...] līdz 2017. gada 31. decembrim, maksimālajām kopējām izmaksām Grieķijā sasniedzot EUR [...] miljonus. Paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība būs mazāka nekā [...] % pārstrukturēšanas perioda beigās. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošinās Bankas efektivitāti jaunajā tirgus vidē. |
| --- | --- |

(381)

Pēc krīzes sākšanās Banka uzsāka racionalizēt savu komerciālo tīklu Grieķijā, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu. Līdz 2017. gada 31. decembrim Bankas kopējās izmaksas vēl vairāk samazināsies. Šajā saistībā Grieķija ir apņēmusies, ka Banka samazinās tās filiāļu un darbinieku skaitu Grieķijā attiecīgi līdz [...] un [...] līdz 2017. gada 31. decembrim, maksimālajām kopējām izmaksām Grieķijā sasniedzot EUR [...] miljonus. Paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība būs mazāka nekā [...] % pārstrukturēšanas perioda beigās. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošinās Bankas efektivitāti jaunajā tirgus vidē.

| (382) | Cita svarīga joma ir ieņēmumus nenesošo aizdevumu apstrāde. Banka plāno uzlabot savu praktisko darbību, lai līdz minimumam samazinātu zaudējumus. Atbilstoši Bankas jaunajam darbības modelim tā pārvaldīs ieņēmumus nenesošos aizdevumus, izmantojot īpašu nodaļu, kuras prioritāte būs maksimāli palielināt Bankas atgūtās summas un samazināt ieņēmumus nenesošos aizdevumus, veicot ilgtspējīgu pārstrukturēšanu. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības, ka Banka ievēros augstus standartus savā kredītpolitikā, lai maksimāli palielinātu vērtību Bankai katrā kredītprocesa posmā, kā norādīts 157. apsvērumā. |
| --- | --- |

(382)

Cita svarīga joma ir ieņēmumus nenesošo aizdevumu apstrāde. Banka plāno uzlabot savu praktisko darbību, lai līdz minimumam samazinātu zaudējumus. Atbilstoši Bankas jaunajam darbības modelim tā pārvaldīs ieņēmumus nenesošos aizdevumus, izmantojot īpašu nodaļu, kuras prioritāte būs maksimāli palielināt Bankas atgūtās summas un samazināt ieņēmumus nenesošos aizdevumus, veicot ilgtspējīgu pārstrukturēšanu. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības, ka Banka ievēros augstus standartus savā kredītpolitikā, lai maksimāli palielinātu vērtību Bankai katrā kredītprocesa posmā, kā norādīts 157. apsvērumā.

7.6.2.2.   Korporatīvā pārvaldība

| (383) | Vēl uzmanība ir jāpievērš Bankas pārvaldībai, ņemot vērā to, ka HFSF pēc 2014. gada akciju kapitāla palielinājuma pieder Bankas akciju vairākums, taču ar ierobežotām balsstiesībām. Turklāt dažiem privātajiem akcionāriem arī pieder garantijas vērtspapīri, un tādējādi viņi izmantotu visas priekšrocības, ja akciju cena pārstrukturēšanās periodā paaugstinātos. Tā kā šāda situācija varētu radīt morālo kaitējumu, starp Banku un HFSF kopš 2013. gada ir panākta vienošanās par īpašu attiecību sistēmu. Minētā vienošanās aizsargā Bankas ikdienas darbu no tās galveno akcionāru jebkādas iejaukšanās, vienlaikus nodrošinot HFSF iespēju uzraudzīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un novērst Bankas vadības pārmērīgu riskēšanu, paredzot atbilstošas apspriešanās procedūras. Banka arī apņēmās stingri uzraudzīt atkarību no saistītajiem aizņēmējiem. Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka HFSF automātiski atgūs pilnas balsstiesības, ja Banka pārtrauks īstenot savu pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(383)

Vēl uzmanība ir jāpievērš Bankas pārvaldībai, ņemot vērā to, ka HFSF pēc 2014. gada akciju kapitāla palielinājuma pieder Bankas akciju vairākums, taču ar ierobežotām balsstiesībām. Turklāt dažiem privātajiem akcionāriem arī pieder garantijas vērtspapīri, un tādējādi viņi izmantotu visas priekšrocības, ja akciju cena pārstrukturēšanās periodā paaugstinātos. Tā kā šāda situācija varētu radīt morālo kaitējumu, starp Banku un HFSF kopš 2013. gada ir panākta vienošanās par īpašu attiecību sistēmu. Minētā vienošanās aizsargā Bankas ikdienas darbu no tās galveno akcionāru jebkādas iejaukšanās, vienlaikus nodrošinot HFSF iespēju uzraudzīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un novērst Bankas vadības pārmērīgu riskēšanu, paredzot atbilstošas apspriešanās procedūras. Banka arī apņēmās stingri uzraudzīt atkarību no saistītajiem aizņēmējiem. Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka HFSF automātiski atgūs pilnas balsstiesības, ja Banka pārtrauks īstenot savu pārstrukturēšanas plānu.

7.6.2.3.   Starptautiskās darbības

| (384) | Vairākas Bankas starptautiskās darbības iepriekš izsmēla Bankas kapitālu, likviditāti un rentabilitāti, kā paskaidrots 372. apsvērumā. |
| --- | --- |

(384)

Vairākas Bankas starptautiskās darbības iepriekš izsmēla Bankas kapitālu, likviditāti un rentabilitāti, kā paskaidrots 372. apsvērumā.

| (385) | Pārstrukturēšanas plānā paredzētas izmaiņas darbībā, vairāk koncentrējoties uz tās iekšzemes tirgu un Turciju. Banka jau ir sākusi racionalizēt ārvalstu meitasuzņēmumus, lai stiprinātu aizdevumu parakstīšanas procesu un samazinātu meitasuzņēmumu finansējuma deficītu. Grieķija apņēmās, ka Banka samazinās tās [...] un ārvalstu meitasuzņēmumu skaitu [...]. |
| --- | --- |

(385)

Pārstrukturēšanas plānā paredzētas izmaiņas darbībā, vairāk koncentrējoties uz tās iekšzemes tirgu un Turciju. Banka jau ir sākusi racionalizēt ārvalstu meitasuzņēmumus, lai stiprinātu aizdevumu parakstīšanas procesu un samazinātu meitasuzņēmumu finansējuma deficītu. Grieķija apņēmās, ka Banka samazinās tās [...] un ārvalstu meitasuzņēmumu skaitu [...].

| (386) | Tādējādi aktīvu kopējais apjoms ārpus Grieķijas un Turcijas laikā no 2012. gada 31. decembra līdz 2017. gada 31. decembrim samazināsies par [...] %. |
| --- | --- |

(386)

Tādējādi aktīvu kopējais apjoms ārpus Grieķijas un Turcijas laikā no 2012. gada 31. decembra līdz 2017. gada 31. decembrim samazināsies par [...] %.

| (387) | Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās tās akciju paketi Turcijas meitasuzņēmumā Finansbank, izmantojot [...]. [...] vērtē atzinīgi, jo tie stiprinās Bankas kapitāla stāvokli. Kas attiecas uz to, ka Banka paredz paturēt akciju paketes vairākumu Finansbank, Komisija piebilst, ka Finansbank pēdējo gadu laikā pastāvīgi ir bijusi ienesīga. Komisija arī konstatē, ka Banka paredz stingri uzraudzīt Finansbank izmaksas un šā meitasuzņēmuma uzņemtos riskus. Apņemšanās, ka Banka nesniegs Finansbank [...], nodrošina, ka Finansbank [...]. Ņemot vērā šos elementus, Komisija uzskata, ka Finansbank akciju paketes vairākuma paturēšana neapdraud rentabilitātes atjaunošanu. |
| --- | --- |

(387)

Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās tās akciju paketi Turcijas meitasuzņēmumā Finansbank, izmantojot [...]. [...] vērtē atzinīgi, jo tie stiprinās Bankas kapitāla stāvokli. Kas attiecas uz to, ka Banka paredz paturēt akciju paketes vairākumu Finansbank, Komisija piebilst, ka Finansbank pēdējo gadu laikā pastāvīgi ir bijusi ienesīga. Komisija arī konstatē, ka Banka paredz stingri uzraudzīt Finansbank izmaksas un šā meitasuzņēmuma uzņemtos riskus. Apņemšanās, ka Banka nesniegs Finansbank [...], nodrošina, ka Finansbank [...]. Ņemot vērā šos elementus, Komisija uzskata, ka Finansbank akciju paketes vairākuma paturēšana neapdraud rentabilitātes atjaunošanu.

| (388) | Tāpēc secināts, ka Banka pietiekami pārstrukturēs tās ārvalstu operācijas un samazinās tās pakļautību mazāk dzīvotspējīgām operācijām. |
| --- | --- |

(388)

Tāpēc secināts, ka Banka pietiekami pārstrukturēs tās ārvalstu operācijas un samazinās tās pakļautību mazāk dzīvotspējīgām operācijām.

7.6.2.4.   Secinājums par dzīvotspēju

| (389) | Pārstrukturēšanas plāns liecina, ka Banka spēs izturēt pietiekamu spriedzes apjomu, jo saskaņā ar nelabvēlīgo scenāriju Banka saglabās rentabilitāti pārstrukturēšanas perioda beigās un saglabās pietiekami augstu pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju (146). |
| --- | --- |

(389)

Pārstrukturēšanas plāns liecina, ka Banka spēs izturēt pietiekamu spriedzes apjomu, jo saskaņā ar nelabvēlīgo scenāriju Banka saglabās rentabilitāti pārstrukturēšanas perioda beigās un saglabās pietiekami augstu pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāju (146).

| (390) | Papildu kapitāla apjoms, kas tika piesaistīts 2014. gadā, proti, EUR 2 500 miljoni, ir pietiekams, lai īstenotu 2013. gada spriedzes testa pamata scenāriju. Novērtējot kapitāla vajadzības saskaņā ar pamata scenāriju, Grieķijas Banka jau ieviesa vairākus pielāgojumus, kas palielināja aplēstās kapitāla vajadzības, salīdzinot ar Bankas tās izstrādātajā pamata scenārijā aplēstajām kapitāla vajadzībām. Tādējādi Grieķijas Bankas aplēstās pamata kapitāla vajadzības var uzskatīt par noteiktu spriedzes līmeni. Lai varētu secināt, ka Banka ir dzīvotspējīga, Komisija neprasa, lai Bankas rīcībā būtu pietiekams kapitāls, kas apmierinātu spriedzes scenārija kapitāla vajadzības, kuras aplēsusi Grieķijas Banka, jo šāds aplēstais līmenis raksturo augstu spriedzes līmeni. |
| --- | --- |

(390)

Papildu kapitāla apjoms, kas tika piesaistīts 2014. gadā, proti, EUR 2 500 miljoni, ir pietiekams, lai īstenotu 2013. gada spriedzes testa pamata scenāriju. Novērtējot kapitāla vajadzības saskaņā ar pamata scenāriju, Grieķijas Banka jau ieviesa vairākus pielāgojumus, kas palielināja aplēstās kapitāla vajadzības, salīdzinot ar Bankas tās izstrādātajā pamata scenārijā aplēstajām kapitāla vajadzībām. Tādējādi Grieķijas Bankas aplēstās pamata kapitāla vajadzības var uzskatīt par noteiktu spriedzes līmeni. Lai varētu secināt, ka Banka ir dzīvotspējīga, Komisija neprasa, lai Bankas rīcībā būtu pietiekams kapitāls, kas apmierinātu spriedzes scenārija kapitāla vajadzības, kuras aplēsusi Grieķijas Banka, jo šāds aplēstais līmenis raksturo augstu spriedzes līmeni.

| (391) | Turklāt pozitīvi jāvērtē tas, ka Banka neveiks papildu ieguldījumus neinvestīciju kategorijas instrumentos, un tas palīdzēs saglabāt Bankas kapitāla un likviditātes stāvokli. |
| --- | --- |

(391)

Turklāt pozitīvi jāvērtē tas, ka Banka neveiks papildu ieguldījumus neinvestīciju kategorijas instrumentos, un tas palīdzēs saglabāt Bankas kapitāla un likviditātes stāvokli.

| (392) | Tāpēc Komisija var secināt, ka pārstrukturēšanas plānā paredzētie pārstrukturēšanas pasākumi ir pietiekami, lai atjaunotu Bankas dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(392)

Tāpēc Komisija var secināt, ka pārstrukturēšanas plānā paredzētie pārstrukturēšanas pasākumi ir pietiekami, lai atjaunotu Bankas dzīvotspēju.

7.6.3.   Pašu ieguldījums un sloga sadale

| (393) | Kā norādīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. iedaļā, bankām un to akcionāriem jādod pēc iespējas lielāks ieguldījums banku pārstrukturēšanā, lai līdz nepieciešamajam minimumam samazinātu atbalstu. Tādējādi bankām ir jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem ir jāsedz banku zaudējumi, ja iespējams. Grieķijas uzņemtajām saistībām ir jānodrošina pašu līdzekļu izmantošana un sākotnējo akcionāru un privāto investoru, kuri ir Bankas hibrīdkapitāla turētāji, līdzdalība pārstrukturēšanā. |
| --- | --- |

(393)

Kā norādīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. iedaļā, bankām un to akcionāriem jādod pēc iespējas lielāks ieguldījums banku pārstrukturēšanā, lai līdz nepieciešamajam minimumam samazinātu atbalstu. Tādējādi bankām ir jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem ir jāsedz banku zaudējumi, ja iespējams. Grieķijas uzņemtajām saistībām ir jānodrošina pašu līdzekļu izmantošana un sākotnējo akcionāru un privāto investoru, kuri ir Bankas hibrīdkapitāla turētāji, līdzdalība pārstrukturēšanā.

7.6.3.1.   Bankas pašas ieguldījums – atsavinājumi un izmaksu samazinājumi

| (394) | Banka jau ir atbrīvojusies no dažiem tādiem maziem uzņēmējdarbības veidiem kā apdrošināšanas darbības Turcijā un akciju vairākums nekustamā īpašuma meitasuzņēmumā. |
| --- | --- |

(394)

Banka jau ir atbrīvojusies no dažiem tādiem maziem uzņēmējdarbības veidiem kā apdrošināšanas darbības Turcijā un akciju vairākums nekustamā īpašuma meitasuzņēmumā.

| (395) | Pārstrukturēšanas plānā paredzēts pārdot mazākuma akcijas Finansbank, kā norādīts 387. apsvērumā, un tas ļaus Bankai radīt kapitālu iekšēji. Banka pārdos arī [...], kā arī tās privātā akciju kapitāla meitasuzņēmumu un citus vērtspapīrus. Ņemot vērā jau īstenoto parādsaistību samazināšanu un atsavināšanu un pēc saistību īstenošanas attiecībā uz ārvalstu uzņēmumu parādsaistību samazināšanu un atsavināšanu, Banka būs radījusi ievērojamu kapitāla apjomu. Arī Bankas starptautisko aktīvu samazināšana būtiski pazeminās iespējamo risku saistībā ar atbalsta vajadzību nākotnē. Tādējādi tas palīdz samazināt atbalsta summu līdz minimumam. |
| --- | --- |

(395)

Pārstrukturēšanas plānā paredzēts pārdot mazākuma akcijas Finansbank, kā norādīts 387. apsvērumā, un tas ļaus Bankai radīt kapitālu iekšēji. Banka pārdos arī [...], kā arī tās privātā akciju kapitāla meitasuzņēmumu un citus vērtspapīrus. Ņemot vērā jau īstenoto parādsaistību samazināšanu un atsavināšanu un pēc saistību īstenošanas attiecībā uz ārvalstu uzņēmumu parādsaistību samazināšanu un atsavināšanu, Banka būs radījusi ievērojamu kapitāla apjomu. Arī Bankas starptautisko aktīvu samazināšana būtiski pazeminās iespējamo risku saistībā ar atbalsta vajadzību nākotnē. Tādējādi tas palīdz samazināt atbalsta summu līdz minimumam.

| (396) | Lai ierobežotu kapitāla vajadzības, Banka neizmantos [...], kā aprakstīts 154. apsvērumā. Turklāt Grieķijas saistības paredz, ka Banka neveiks dārgas iegādes. |
| --- | --- |

(396)

Lai ierobežotu kapitāla vajadzības, Banka neizmantos [...], kā aprakstīts 154. apsvērumā. Turklāt Grieķijas saistības paredz, ka Banka neveiks dārgas iegādes.

| (397) | Banka ir arī iesaistījusies ilglaicīgā izmaksu samazināšanas programmā, kā minēts 2.4.2. iedaļā. Tās izmaksas turpinās samazināties līdz 2017. gadam. Tās darbaspēks tiek samazināts, un lielākā daļa algu tiek koriģētas uz leju. |
| --- | --- |

(397)

Banka ir arī iesaistījusies ilglaicīgā izmaksu samazināšanas programmā, kā minēts 2.4.2. iedaļā. Tās izmaksas turpinās samazināties līdz 2017. gadam. Tās darbaspēks tiek samazināts, un lielākā daļa algu tiek koriģētas uz leju.

7.6.3.2.   Sloga sadale starp vēsturiskajiem akcionāriem un jauno kapitālu, kas piesaistīts tirgū

| (398) | Bankas esošo akcionāru sastāvs tika secīgi atšķaidīts, pabeidzot 2009. un 2010. gada tiesību emisiju (147) un pēc tam īstenojot HFSF rekapitalizāciju (B3 pasākums). Bankas akcionāru turētā daļa samazinājās no 100 % pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas līdz tikai 5,1 % pēc tās. Turklāt nekādas dividendes kopš 2007. gada netika maksātas parastajiem akcionāriem, un kopš 2009. gada – ASV priekšrocību akciju turētājiem. Papildus šai sloga sadalei starp vēsturiskajiem akcionāriem kopš krīzes sākuma 2008. gada beigās Banka piesaistīja ievērojamu kapitāla apjomu, t. i., EUR 1 247 miljonus 2009. gadā, EUR 1 815 miljonus 2010. gadā, EUR 1 079 miljonus 2013. gadā un EUR 2 500 miljonus 2014. gadā. Šis piesaistītais kapitāls palīdzēja samazināt kapitāla vajadzību summu, kas bija jāaizpilda ar valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(398)

Bankas esošo akcionāru sastāvs tika secīgi atšķaidīts, pabeidzot 2009. un 2010. gada tiesību emisiju (147) un pēc tam īstenojot HFSF rekapitalizāciju (B3 pasākums). Bankas akcionāru turētā daļa samazinājās no 100 % pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas līdz tikai 5,1 % pēc tās. Turklāt nekādas dividendes kopš 2007. gada netika maksātas parastajiem akcionāriem, un kopš 2009. gada – ASV priekšrocību akciju turētājiem. Papildus šai sloga sadalei starp vēsturiskajiem akcionāriem kopš krīzes sākuma 2008. gada beigās Banka piesaistīja ievērojamu kapitāla apjomu, t. i., EUR 1 247 miljonus 2009. gadā, EUR 1 815 miljonus 2010. gadā, EUR 1 079 miljonus 2013. gadā un EUR 2 500 miljonus 2014. gadā. Šis piesaistītais kapitāls palīdzēja samazināt kapitāla vajadzību summu, kas bija jāaizpilda ar valsts atbalstu.

7.6.3.3.   Sloga sadalījums starp subordinētā parāda turētājiem

| (399) | Bankas subordinētā parāda turētāji ir piedalījušies Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Lai radītu kapitālu, Banka veica vairākus saistību pārvaldības pasākumus, kā norādīts 149. un 150. apsvērumā. |
| --- | --- |

(399)

Bankas subordinētā parāda turētāji ir piedalījušies Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Lai radītu kapitālu, Banka veica vairākus saistību pārvaldības pasākumus, kā norādīts 149. un 150. apsvērumā.

| (400) | Uz vēl nenokārtotajiem instrumentiem attiecas kuponu aizliegums, kas minēts 159. apsvērumā. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir nodrošināta pietiekama sloga sadale starp bankas privātajiem hibrīda investoriem un ir izpildītas Pārstrukturēšanas paziņojuma prasības šajā jomā. |
| --- | --- |

(400)

Uz vēl nenokārtotajiem instrumentiem attiecas kuponu aizliegums, kas minēts 159. apsvērumā. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir nodrošināta pietiekama sloga sadale starp bankas privātajiem hibrīda investoriem un ir izpildītas Pārstrukturēšanas paziņojuma prasības šajā jomā.

7.6.3.4.   Secinājums par pašu ieguldījumu un sloga sadali

| (401) | Komisija konstatē, ka, salīdzinot ar kopējo saņemto valsts rekapitalizāciju, pašu ieguldījums un sloga sadale aktīvu pārdošanas un samazināšanas veidā ir daudz zemāki, nekā Komisija parasti uzskatītu par pietiekamu. Piemēram, pārstrukturēšanas plāns neparedz samazināt Grieķijas banku darbības un paredz saglabāt akciju vairākumu Finansbank. Tomēr, ņemot vērā 7.6.1. iedaļā sniegto informāciju, saskaņā ar kuru Komisija var piekrist mazākam pašu ieguldījumam un sloga sadalei, pārstrukturēšanas plānu var uzskatīt par tādu, kas nodrošina pietiekamus pašu ieguldījuma un sloga sadales pasākumus. |
| --- | --- |

(401)

Komisija konstatē, ka, salīdzinot ar kopējo saņemto valsts rekapitalizāciju, pašu ieguldījums un sloga sadale aktīvu pārdošanas un samazināšanas veidā ir daudz zemāki, nekā Komisija parasti uzskatītu par pietiekamu. Piemēram, pārstrukturēšanas plāns neparedz samazināt Grieķijas banku darbības un paredz saglabāt akciju vairākumu Finansbank. Tomēr, ņemot vērā 7.6.1. iedaļā sniegto informāciju, saskaņā ar kuru Komisija var piekrist mazākam pašu ieguldījumam un sloga sadalei, pārstrukturēšanas plānu var uzskatīt par tādu, kas nodrošina pietiekamus pašu ieguldījuma un sloga sadales pasākumus.

7.6.4.   Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

| (402) | Pārstrukturēšanas paziņojums paredz, ka pārstrukturēšanas plānā ir jāpiedāvā pasākumi, kas ierobežo konkurences traucējumus un nodrošina banku nozares konkurētspēju. Turklāt šiem pasākumiem jārisina arī morālā kaitējuma problēmas un jānodrošina valsts atbalsta neizmantošana pret konkurenci vērstu darbību finansēšanai. |
| --- | --- |

(402)

Pārstrukturēšanas paziņojums paredz, ka pārstrukturēšanas plānā ir jāpiedāvā pasākumi, kas ierobežo konkurences traucējumus un nodrošina banku nozares konkurētspēju. Turklāt šiem pasākumiem jārisina arī morālā kaitējuma problēmas un jānodrošina valsts atbalsta neizmantošana pret konkurenci vērstu darbību finansēšanai.

| (403) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punktā noteikts, ka, novērtējot atbalsta apjomu un no tā izrietošos konkurences traucējumus, Komisijai jāņem vērā saņemtā valsts atbalsta absolūtais un relatīvais apjoms, kā arī sloga sadales pakāpe un finanšu iestādes stāvoklis tirgū pēc pārstrukturēšanas. Tādēļ Komisija atgādina, ka Banka ir saņēmusi no valsts kapitālu, kas līdzvērtīgs 17,3 % no tās RWA
   (148). Turklāt Banka ir ieguvusi likviditātes garantijas par summu EUR 12 900 miljoni uz 2011. gada 15. aprīli un EUR 14 798 miljoni uz 2013. gada 31. decembri. Banka arī saņēma valsts obligāciju aizdevumus par EUR 847 miljoniem minētajā dienā, kā arī valsts garantētu ELA par summu EUR 30,9 miljardi 2012. gada 31. decembrī. Tādējādi nepieciešamība veikt pasākumus potenciālo konkurences izkropļojumu ierobežošanai ir pamatota, ņemot vērā šo lielo atbalsta summu. Turklāt Bankas tirgus daļa Grieķijā bija liela, proti, 2013. gada 31. decembrī tirgus daļa aizdevumiem bija 22 % un noguldījumiem – 25 % (149). |
| --- | --- |

(403)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punktā noteikts, ka, novērtējot atbalsta apjomu un no tā izrietošos konkurences traucējumus, Komisijai jāņem vērā saņemtā valsts atbalsta absolūtais un relatīvais apjoms, kā arī sloga sadales pakāpe un finanšu iestādes stāvoklis tirgū pēc pārstrukturēšanas. Tādēļ Komisija atgādina, ka Banka ir saņēmusi no valsts kapitālu, kas līdzvērtīgs 17,3 % no tās RWA
   (148). Turklāt Banka ir ieguvusi likviditātes garantijas par summu EUR 12 900 miljoni uz 2011. gada 15. aprīli un EUR 14 798 miljoni uz 2013. gada 31. decembri. Banka arī saņēma valsts obligāciju aizdevumus par EUR 847 miljoniem minētajā dienā, kā arī valsts garantētu ELA par summu EUR 30,9 miljardi 2012. gada 31. decembrī. Tādējādi nepieciešamība veikt pasākumus potenciālo konkurences izkropļojumu ierobežošanai ir pamatota, ņemot vērā šo lielo atbalsta summu. Turklāt Bankas tirgus daļa Grieķijā bija liela, proti, 2013. gada 31. decembrī tirgus daļa aizdevumiem bija 22 % un noguldījumiem – 25 % (149).

| (404) | Komisija atgādina, ka Bankas grūtības izraisīja lielākoties ārēji satricinājumi, piemēram, Grieķijas valsts parāda krīze un ieilgusī recesija, kas grāva Grieķijas ekonomiku no 2008. gada. Tas norādīts arī NBG lēmuma par procedūras sākšanu 68. apsvērumā. Tādējādi ir samazinājusies nepieciešamība risināt morālā kaitējuma jautājumus. Kā iztirzāts 7.6.1. iedaļā, atbalsta pasākumu traucējošā ietekme ir zemāka, ņemot vērā minētos apstākļus, un tas pats attiecas uz nepieciešamību veikt pasākumus konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Minēto iemeslu dēļ Komisija izņēmuma kārtā var piekrist tam, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu, pārstrukturēšanas plāns neparedz nekādu bilances un aizdevumu samazināšanu Grieķijā. |
| --- | --- |

(404)

Komisija atgādina, ka Bankas grūtības izraisīja lielākoties ārēji satricinājumi, piemēram, Grieķijas valsts parāda krīze un ieilgusī recesija, kas grāva Grieķijas ekonomiku no 2008. gada. Tas norādīts arī NBG lēmuma par procedūras sākšanu 68. apsvērumā. Tādējādi ir samazinājusies nepieciešamība risināt morālā kaitējuma jautājumus. Kā iztirzāts 7.6.1. iedaļā, atbalsta pasākumu traucējošā ietekme ir zemāka, ņemot vērā minētos apstākļus, un tas pats attiecas uz nepieciešamību veikt pasākumus konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Minēto iemeslu dēļ Komisija izņēmuma kārtā var piekrist tam, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu, pārstrukturēšanas plāns neparedz nekādu bilances un aizdevumu samazināšanu Grieķijā.

| (405) | Tomēr Komisija atzīmē, ka valsts veiktās rekapitalizācijas ļāva Bankai turpināt banku darbības ārvalstu tirgos. |
| --- | --- |

(405)

Tomēr Komisija atzīmē, ka valsts veiktās rekapitalizācijas ļāva Bankai turpināt banku darbības ārvalstu tirgos.

| (406) | Šajā saistībā papildus jau īstenotajai parādsaistību samazināšanai un pārstrukturēšanai Komisija norāda uz saistībām atbrīvoties no ārvalstu aktīviem [...] līdz 2018. gada 30. jūnijam (150). Tādējādi atbalsts netiks izmantots konkurences izkropļošanai minētajos ārvalstu tirgos. |
| --- | --- |

(406)

Šajā saistībā papildus jau īstenotajai parādsaistību samazināšanai un pārstrukturēšanai Komisija norāda uz saistībām atbrīvoties no ārvalstu aktīviem [...] līdz 2018. gada 30. jūnijam (150). Tādējādi atbalsts netiks izmantots konkurences izkropļošanai minētajos ārvalstu tirgos.

| (407) | Grieķija arī apņēmās, ka Banka neveiks iegādes, nodrošinot, ka Banka neizmantos saņemto valsts atbalstu jaunu uzņēmumu iegādei. Minētās saistības palīdz nodrošināt, lai atbalsts tiktu izmantots vienīgi Grieķijas banku darbības dzīvotspējas atjaunošanas atbalstam, nevis, piemēram, izaugsmei ārvalstu tirgos. |
| --- | --- |

(407)

Grieķija arī apņēmās, ka Banka neveiks iegādes, nodrošinot, ka Banka neizmantos saņemto valsts atbalstu jaunu uzņēmumu iegādei. Minētās saistības palīdz nodrošināt, lai atbalsts tiktu izmantots vienīgi Grieķijas banku darbības dzīvotspējas atjaunošanas atbalstam, nevis, piemēram, izaugsmei ārvalstu tirgos.

| (408) | Arī saistības samazināt nerentabli augstos procentus, kas tiek maksāti par noguldījumiem Grieķijā, nodrošina atbalsta neizmantošanu noguldījumu piesaistes stratēģiju finansēšanai, kas rada konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū. Tāpat arī apņemšanās ieviest stingras nostādnes attiecībā uz jauno aizdevumu cenas noteikšanu (151), pamatojoties uz pienācīgu kredītriska novērtējumu, neļaus Bankai radīt konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū, izvirzot nepiemērotas cenu noteikšanas stratēģijas attiecībā uz aizdevumiem klientiem. |
| --- | --- |

(408)

Arī saistības samazināt nerentabli augstos procentus, kas tiek maksāti par noguldījumiem Grieķijā, nodrošina atbalsta neizmantošanu noguldījumu piesaistes stratēģiju finansēšanai, kas rada konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū. Tāpat arī apņemšanās ieviest stingras nostādnes attiecībā uz jauno aizdevumu cenas noteikšanu (151), pamatojoties uz pienācīgu kredītriska novērtējumu, neļaus Bankai radīt konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū, izvirzot nepiemērotas cenu noteikšanas stratēģijas attiecībā uz aizdevumiem klientiem.

| (409) | Apņemšanās atbrīvoties no [...] arī nodrošina, ka atbalsts netiks izmantots izaugsmei minētajā tirgū uz to konkurentu rēķina, kas nesaņem atbalstu. |
| --- | --- |

(409)

Apņemšanās atbrīvoties no [...] arī nodrošina, ka atbalsts netiks izmantots izaugsmei minētajā tirgū uz to konkurentu rēķina, kas nesaņem atbalstu.

| (410) | Ņemot vērā konkrēto situāciju, kas raksturota 7.6.1. iedaļā, un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus, Komisija uzskata, ka ir veikti pietiekami aizsargpasākumi, ierobežojot konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(410)

Ņemot vērā konkrēto situāciju, kas raksturota 7.6.1. iedaļā, un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus, Komisija uzskata, ka ir veikti pietiekami aizsargpasākumi, ierobežojot konkurences izkropļojumus.

7.6.5.   Uzraudzība

| (411) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. iedaļu ir nepieciešami regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārbaudīt pārstrukturēšanas plāna pienācīgu izpildi. Kā norādīts saistībās (152), Grieķija nodrošinās, lai uzraudzības pilnvarnieks, kuru Banka iecēla amatā, saņemot Komisijas apstiprinājumu, uzraudzītu Grieķijas saistības attiecībā uz pārstrukturēšanas darbībām Grieķijā un ārvalstīs, kā arī korporatīvo pārvaldību un komercdarbību līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, proti, līdz 2018. gada 31. decembrim. Tādējādi Komisija atzīst, ka ir nodrošināta pienācīga pārstrukturēšanas plāna īstenošanas uzraudzība. |
| --- | --- |

(411)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. iedaļu ir nepieciešami regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārbaudīt pārstrukturēšanas plāna pienācīgu izpildi. Kā norādīts saistībās (152), Grieķija nodrošinās, lai uzraudzības pilnvarnieks, kuru Banka iecēla amatā, saņemot Komisijas apstiprinājumu, uzraudzītu Grieķijas saistības attiecībā uz pārstrukturēšanas darbībām Grieķijā un ārvalstīs, kā arī korporatīvo pārvaldību un komercdarbību līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, proti, līdz 2018. gada 31. decembrim. Tādējādi Komisija atzīst, ka ir nodrošināta pienācīga pārstrukturēšanas plāna īstenošanas uzraudzība.

7.6.6.   Secinājums par A, B1, B2 un B3 pasākumu atbilstību Pārstrukturēšanas paziņojumam

| (412) | Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns, aplūkojot to kopā ar šā lēmuma pielikumā iekļautajām saistībām, nodrošina Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir pietiekams attiecībā uz sloga sadali un pašu ieguldījumu un ietver pietiekamus pasākumus konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Pārstrukturēšanas plāns un sniegtās saistības atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kritērijiem. |
| --- | --- |

(412)

Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns, aplūkojot to kopā ar šā lēmuma pielikumā iekļautajām saistībām, nodrošina Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir pietiekams attiecībā uz sloga sadali un pašu ieguldījumu un ietver pietiekamus pasākumus konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Pārstrukturēšanas plāns un sniegtās saistības atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kritērijiem.

8.   SECINĀJUMS

| (413) | Komisija pauž nožēlu, ka Grieķija ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta pasākumus B1, B2, B3, FB4, FB5, PB1 un PB2, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, jo tie tika īstenoti pirms oficiālas paziņošanas. Tomēr minētos pasākumus, kā arī pārējos šajā lēmumā analizētos pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu, |
| --- | --- |

(413)

Komisija pauž nožēlu, ka Grieķija ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta pasākumus B1, B2, B3, FB4, FB5, PB1 un PB2, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, jo tie tika īstenoti pirms oficiālas paziņošanas. Tomēr minētos pasākumus, kā arī pārējos šajā lēmumā analizētos pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Turpmāk minētie Grieķijas īstenotie vai plānotie pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē:

| a) | ārkārtas likviditātes palīdzība, ko National Bank of Greece S.A. (turpmāk –“NBG”) sniedza Grieķijas Banka un garantēja Grieķija (L2 pasākums); |
| --- | --- |

a)

ārkārtas likviditātes palīdzība, ko National Bank of Greece S.A. (turpmāk –“NBG”) sniedza Grieķijas Banka un garantēja Grieķija (L2 pasākums);

| b) | otrā pagaidu rekapitalizācija EUR 2 326 miljonu apmērā, ko Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “HFSF”) piešķīra NBG 2012. gada decembrī (B2 pasākums); |
| --- | --- |

b)

otrā pagaidu rekapitalizācija EUR 2 326 miljonu apmērā, ko Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “HFSF”) piešķīra NBG 2012. gada decembrī (B2 pasākums);

| c) | rekapitalizācija EUR 8 677 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra NBG 2013. gada pavasarī (B3 pasākums); |
| --- | --- |

c)

rekapitalizācija EUR 8 677 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra NBG 2013. gada pavasarī (B3 pasākums);

| d) | finansējums kopējā finansējuma deficīta nodrošināšanai EUR 456,97 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra darbībām, kuras no First Business Bank S.A. (turpmāk – “FB Bank”) pārvestas uz NBG, 2013. gada jūnijā un oktobrī (FB4 pasākums); |
| --- | --- |

d)

finansējums kopējā finansējuma deficīta nodrošināšanai EUR 456,97 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra darbībām, kuras no First Business Bank S.A. (turpmāk – “FB Bank”) pārvestas uz NBG, 2013. gada jūnijā un oktobrī (FB4 pasākums);

| e) | saistības segt NBG kapitāla vajadzības saistībā ar to aktīvu iegādi, kas pārvesti no FB Bank uz NBG 2013. gada maijā, par summu EUR 100 miljoni (FB5 pasākums); |
| --- | --- |

e)

saistības segt NBG kapitāla vajadzības saistībā ar to aktīvu iegādi, kas pārvesti no FB Bank uz NBG 2013. gada maijā, par summu EUR 100 miljoni (FB5 pasākums);

| f) | finansējums kopējā finansējuma deficīta nodrošināšanai EUR 562,73 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra darbībām, kuras no Probank S.A. pārvestas uz NBG, 2013. gada augustā un decembrī (PB1 pasākums); un |
| --- | --- |

f)

finansējums kopējā finansējuma deficīta nodrošināšanai EUR 562,73 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra darbībām, kuras no Probank S.A. pārvestas uz NBG, 2013. gada augustā un decembrī (PB1 pasākums); un

| g) | saistības segt NBG kapitāla vajadzības saistībā ar to aktīvu iegādi, kas pārvesti no Probank uz NBG 2013. gada jūlijā, par summu EUR [180–280] miljoni (PB2 pasākums). |
| --- | --- |

g)

saistības segt NBG kapitāla vajadzības saistībā ar to aktīvu iegādi, kas pārvesti no Probank uz NBG 2013. gada jūlijā, par summu EUR [180–280] miljoni (PB2 pasākums).

2.   HFSF sniegtais finansējums kopējā finansējuma deficīta segšanai EUR 325,8 miljonu apmērā, pārvedot uz NBG noteiktus aktīvus un saistības no kooperatīvās bankas Lesvos-Limnos, kooperatīvās bankas Achaia un kooperatīvās bankas Lamia 2013. gada martā, nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

3.   Ievērojot pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz NBG grupu, kurā ietilpst Grieķijas Nacionālā banka un visi tās meitasuzņēmumi (Grieķijas un ne-Grieķijas meitasuzņēmumi un filiāles gan banku nozarē, gan ārpus tās), kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, kā arī Grieķijas tajā pašā dienā sniegtās saistības, turpmāk minētais valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu:

| a) | kapitāla iepludināšana EUR 1 350 miljonu apmērā, kuru Grieķija piešķīra NBG 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī, emitējot priekšrocību akcijas saskaņā ar Rekapitalizācijas shēmu (A pasākums); |
| --- | --- |

a)

kapitāla iepludināšana EUR 1 350 miljonu apmērā, kuru Grieķija piešķīra NBG 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī, emitējot priekšrocību akcijas saskaņā ar Rekapitalizācijas shēmu (A pasākums);

| b) | ārkārtas likviditātes palīdzība, kuru Grieķijas Banka nodrošināja NBG un garantēja Grieķija kopš 2011. gada jūlija, EUR 30,9 miljardu apmērā 2012. gada 31. decembrī (L2 pasākums); |
| --- | --- |

b)

ārkārtas likviditātes palīdzība, kuru Grieķijas Banka nodrošināja NBG un garantēja Grieķija kopš 2011. gada jūlija, EUR 30,9 miljardu apmērā 2012. gada 31. decembrī (L2 pasākums);

| c) | pirmā pagaidu rekapitalizācija EUR 7 430 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra NBG 2012. gada maijā (B1 pasākums); |
| --- | --- |

c)

pirmā pagaidu rekapitalizācija EUR 7 430 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra NBG 2012. gada maijā (B1 pasākums);

| d) | otrā pagaidu rekapitalizācija EUR 2 326 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra NBG 2012. gada decembrī (B2 pasākums); |
| --- | --- |

d)

otrā pagaidu rekapitalizācija EUR 2 326 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra NBG 2012. gada decembrī (B2 pasākums);

| e) | rekapitalizācija EUR 8 677 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra NBG 2013. gada pavasarī (B3 pasākums); |
| --- | --- |

e)

rekapitalizācija EUR 8 677 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra NBG 2013. gada pavasarī (B3 pasākums);

| f) | kapitāla iepludināšana EUR 50 miljonu apmērā, ko Grieķija piešķīra FB Bank 2009. gada jūlijā (FB1 pasākums); |
| --- | --- |

f)

kapitāla iepludināšana EUR 50 miljonu apmērā, ko Grieķija piešķīra FB Bank 2009. gada jūlijā (FB1 pasākums);

| g) | finansējums kopējā finansējuma deficīta nodrošināšanai EUR 456,97 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra darbībām, kuras no FB Bank pārvestas uz NBG, 2013. gada jūnijā un oktobrī (FB4 pasākums); |
| --- | --- |

g)

finansējums kopējā finansējuma deficīta nodrošināšanai EUR 456,97 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra darbībām, kuras no FB Bank pārvestas uz NBG, 2013. gada jūnijā un oktobrī (FB4 pasākums);

| h) | saistības segt NBG kapitāla vajadzības saistībā ar to aktīvu iegādi, kas pārvesti no FB Bank uz NBG 2013. gada maijā, par summu EUR 100 miljoni (FB5 pasākums); |
| --- | --- |

h)

saistības segt NBG kapitāla vajadzības saistībā ar to aktīvu iegādi, kas pārvesti no FB Bank uz NBG 2013. gada maijā, par summu EUR 100 miljoni (FB5 pasākums);

| i) | finansējums kopējā finansējuma deficīta nodrošināšanai EUR 562,7 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra darbībām, kuras no Probank pārvestas uz NBG, 2013. gada augustā un decembrī (PB1 pasākums); un |
| --- | --- |

i)

finansējums kopējā finansējuma deficīta nodrošināšanai EUR 562,7 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra darbībām, kuras no Probank pārvestas uz NBG, 2013. gada augustā un decembrī (PB1 pasākums); un

| j) | saistības segt NBG kapitāla vajadzības saistībā ar to aktīvu iegādi, kas pārvesti no Probank uz NBG 2013. gada jūlijā, par summu EUR [180–280] miljoni (PB2 pasākums). |
| --- | --- |

j)

saistības segt NBG kapitāla vajadzības saistībā ar to aktīvu iegādi, kas pārvesti no Probank uz NBG 2013. gada jūlijā, par summu EUR [180–280] miljoni (PB2 pasākums).

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 23. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  National bank of Greece S.A. un visi tās meitasuzņēmumi.

1

National bank of Greece S.A.

(2)  Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmums par valsts atbalstu N 560/08 – Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā (OV C 125, 5.6.2009., 6. lpp.). Tam tika piešķirts numurs SA.26678 (N 560/08). Minētā shēma pēc tam tika pagarināta un grozīta, kā aprakstīts 4. zemsvītras piezīmē.

2

(3)  Skatīt Komisijas 2011. gada 22. decembra lēmumu par valsts atbalstu SA.34064 (11/N) – NBG otrā glābšanas rekapitalizācija atbilstoši Grieķijas rekapitalizācijas shēmai (OV C 99, 3.4.2012., 4. lpp.).

3

NBG

(4)  Grieķija 2009. gada 2. septembrī paziņoja vairākus atbalsta pasākumu grozījumus un pagarinājumu līdz 2009. gada 31. decembrim, kas tika apstiprināts 2009. gada 18. septembrī (skatīt Komisijas 2009. gada 18. septembra lēmumu par valsts atbalstu N 504/09 – Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā pagarināšana un grozīšana (OV C 264, 6.11.2009., 5. lpp.)). Komisija 2010. gada 25. janvārī apstiprināja atbalsta pasākumu otro pagarinājumu līdz 2010. gada 30. jūnijam (skatīt Komisijas 2010. gada 25. janvāra lēmumu par valsts atbalstu N 690/09 – Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā pagarināšana (OV C 57, 9.3.2010., 6. lpp.)). Komisija 2010. gada 30. jūnijā apstiprināja vairākus atbalsta pasākumu grozījumus un pagarinājumu līdz 2010. gada 31. decembrim (skatīt Komisijas 2010. gada 30. jūnija lēmumu par valsts atbalstu N 260/10 – Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā pagarināšana (OV C 238, 3.9.2010., 3. lpp.)). Komisija 2010. gada 21. decembrī apstiprināja atbalsta pasākumu pagarinājumu līdz 2011. gada 30. jūnijam (skatīt Komisijas 2010. gada 21. decembra lēmumu par valsts atbalstu SA.31998 (2010/N) – Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā ceturtais pagarinājums (OV C 53, 19.2.2011., 2. lpp.)). Komisija 2011. gada 4. aprīlī apstiprināja grozījumu (skatīt Komisijas 2011. gada 4. aprīļa lēmumu par valsts atbalstu SA.32767 (11/N) – Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā grozījums (OV C 164, 2.6.2011., 8. lpp.)). Komisija 2011. gada 27. jūnijā apstiprināja atbalsta pasākumu pagarinājumu līdz 2011. gada 31. decembrim (skatīt Komisijas 2011. gada 27. jūnija lēmumu par valsts atbalstu SA.33153 (11/N) – Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā piektais pagarinājums (OV C 274, 17.9.2011., 6. lpp.)). Komisija 2012. gada 6. februārī apstiprināja atbalsta pasākumu pagarinājumu līdz 2012. gada 30. jūnijam (skatīt Komisijas 2012. gada 6. februāra lēmumu par valsts atbalstu SA.34149 (11/N) – Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā sestais pagarinājums (OV C 101, 4.4.2012., 2. lpp.)). Komisija 2012. gada 6. jūlijā apstiprināja atbalsta pasākumu pagarinājumu līdz 2012. gada 31. decembrim (skatīt Komisijas 2012. gada 6. jūlija lēmumu par valsts atbalstu SA.35002 (12/N) – Grieķija “Atbalsta shēmas kredītiestādēm Grieķijā pagarinājums” (OV C 77, 15.3.2013., 14. lpp.)). Komisija 2013. gada 22. janvārī apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas pagarinājumu līdz 2013. gada 30. jūnijam (skatīt Komisijas 2013. gada 22. janvāra lēmumu par valsts atbalstu SA.35999 (12/N) – Grieķija “Garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas kredītiestādēm Grieķijā pagarinājums” (OV C 162, 7.6.2013., 6. lpp.)). Komisija 2013. gada 25. jūlijā apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas pagarinājumu līdz 2013. gada 31. decembrim (skatīt Komisijas 2013. gada 25. jūlija lēmumu par valsts atbalstu SA.36956 (2013/N) – Grieķija “Garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas kredītiestādēm Grieķijā pagarinājums” (OV C 141, 9.5.2014., 3. lpp.)). Komisija 2014. gada 14. janvārī apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas pagarinājumu līdz 2014. gada 30. jūnijam (skatīt Komisijas 2014. gada 14. janvāra lēmumu par valsts atbalstu SA. 37958 (2013/N) – Grieķija “Garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas kredītiestādēm Grieķijā pagarinājums”, vēl nav publicēts).

4

(5)  “Finansējuma deficīts” ir termins, kas attiecas uz starpību starp bankai nodoto aktīvu vērtību un saistību vērtību.

5

(6)  Likums 4051/2012 Rules related to pensions and other urgent rules related to the application of the Memorandum of Understanding of the law 4046/2012.

6

Rules related to pensions and other urgent rules related to the application of the Memorandum of Understanding of the law 4046/2012

(7)  Skatīt Komisijas 2012. gada 27. jūlija lēmumu par valsts atbalstu SA.34824 (2012/C) – Grieķijas Nacionālās bankas rekapitalizācija, ko veic Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (OV C 359, 21.11.2012., 4. lpp.).

7

(8)  HFSF paziņojums presei, 2012. gada 24. decembris, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf.

8

HFSF

(9)  Bankas 2013. gada 30. jūnija starpposma finanšu ziņojums, 2013. gada augustā, 9. lpp., pieejams tiešsaistē vietnē: https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/financial-information/annual-interim-financial-statements/Documents/Annual%20and%20interim%20financial%20statements/Financial%20Report%20NBG%20GROUP-BANK%2030%2006%202013_EN%20FINAL.pdf.

9

(10)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

10

(11)  Iegāde un pārņemšana ir noregulējuma procedūra, atbilstoši kurai kādā juridiskā personā, kas ir likvidācijas procesā, nosaka kvalitatīvus aktīvus un saistības un pārdod tos izsolē, lai nodotu tos dzīvotspējīgam uzņēmumam.

11

(12)  HFSF gada finanšu ziņojums par gadu, kas noslēdzās 2013. gada 31. decembrī, 2014. gada jūnijs, 8. lpp.

12

HFSF

(13)  Eiropas Komisija – Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts. Otrā ekonomikas stabilizācijas programma Grieķijai – 2012. gada marts, 17. lpp., pieejama tiešsaistē vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf.

13

(14)  Skatīt II iedaļu “Grieķijas valsts parāda pārstrukturēšana” Ziņojumā par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, Grieķijas Banka, 2012. gada decembris, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf.

14

(15)  Finanšu ministrijas 2012. gada 9. marta paziņojums presei, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf.

15

(16)  Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs ir viens no reglamentētajiem kapitāla rādītājiem, ko uzrauga banku uzraudzītājs saskaņā ar Kapitāla prasību direktīvu.

16

(17)  Skatīt 13. zemsvītras piezīmi, 106. lpp.

17

(18)  Skatīt 14. zemsvītras piezīmi.

18

(19)  Skatīt 13. zemsvītras piezīmi, 104. lpp.

19

(20)  Skatīt 14. zemsvītras piezīmi.

20

(21)  Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas kopā veido Eurosistēmu, eurozonas centrālo banku sistēmu.

21

(22)  Finanšu ministrijas 2012. gada 3. decembra paziņojums presei, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf. Minētā pašu parāda atpirkšana par cenu, kas būtiski zemāka par nominālvērtību, ievērojami samazināja Grieķijas parādu.

22

(23)  Ja šādas atpirkšanas nebūtu, šo jauno GGB tirgus vērtība varētu palielināties atkarībā no tirgus parametru izmaiņām, piemēram, procentu likmēm un Grieķijas maksātnespējas varbūtības.

23

GGB

(24)  CLP iekļauti plānotie zaudējumi, ko radīs jaunu aizdevumu izsniegšana Grieķijā laikā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim.

24

CLP

(25)  Ārvalstu riska CLP ietekme tika aprēķināta pēc ārvalstu nodokļiem un ņemot vērā saistības, kas tolaik tika apspriestas ar Komisijas Konkurences ģenerāldirektorātu.

25

CLP

(26)  NBG aizdevumu zaudējumu rezerves 2013. gada 30. jūnijā proporcionāli First Business Bank un Probank dalībai.

26

NBG

First Business Bank

Probank

(27)  Eurobank aizdevumu zaudējumu rezerves 2013. gada 30. jūnijā proporcionāli New Hellenic Postbank un New Proton Bank dalībai, kuras tika iegādātas 2013. gada augustā.

27

Eurobank

New Hellenic Postbank

New Proton Bank

(28)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/91c0c238-1219-4f87-b0d6-0a3e9c62f4c3/Summary+financial+data+30+09+2013_EN.pdf?MOD=AJPERES&CONVERT_TO=url&CACHEID=91c0c238-1219-4f87-b0d6-0a3e9c62f4c3

28

(29)  Skatīt 2. tabulu.

29

(30)

30

Avoti:

Avoti:

2012. un 2013. gads: 2013. gada finanšu rezultāti – konsolidētie finanšu pārskati, 42.–43. lpp.

2011. gads: 2012. gada finanšu rezultāti – konsolidētie finanšu pārskati, 44.–45. lpp.

2010. gads: 2010. gada finanšu rezultāti – konsolidētie finanšu pārskati, 42.–43. lpp.

(31)  Minētās pašu kapitāla summas ietver:

31

| — | par 2010. gadu – EUR 350 miljonus priekšrocību akcijās, ko Grieķija piešķīra 2009. gadā, |
| --- | --- |

—

par 2010. gadu – EUR 350 miljonus priekšrocību akcijās, ko Grieķija piešķīra 2009. gadā,

| — | par 2011., 2012. un 2013. gadu – EUR 1 350 miljonus priekšrocību akcijās, ko piešķīra 2009. gadā un 2011. gadā. |
| --- | --- |

—

par 2011., 2012. un 2013. gadu – EUR 1 350 miljonus priekšrocību akcijās, ko piešķīra 2009. gadā un 2011. gadā.

Šīs summas neietver pagaidu rekapitalizāciju, ko Banka saņēma 2012. gadā, par summu EUR 9 756 miljoni.

(32)  Skatīt 2. tabulu.

32

(33)  Atbilstoši konsolidētajiem finanšu pārskatiem par 2012. gadu.

33

(34)  Rezervācijas darbībā ietilpst sazināšanās ar potenciālajiem investoriem, reģistrējot viņu pirkuma pasūtījumus pasūtījumu grāmatā, lai pabeigtu kapitāla palielināšanu.

34

(35)  https://www.nbg.gr/english/the-group/press-office/press-releases/Documents/Launch_press_release.06.05.2014.pdf

35

(36)  https://www.nbg.gr/english/the-group/press-office/press-releases/Documents/20140509%20Pricing%20Press%20Release_%ce%95%ce%9d.pdf

36

(37)  https://www.nbg.gr/en/the-group/press-office/press-releases/update-regarding-the-egm-10-5-14

37

(38)  http://www.hfsf.gr/files/press_release_20140509_en.pdf

38

(39)  Konfidenciāla informācija.

39

(40)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 1/4/23.3.2012.

40

(41)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 1/6/23.3.2012.

41

(42)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 1/5/23.3.2012.

42

(43)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 1/1/23.3.2012.

43

(44)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 1/3/23.3.2012.

44

(45)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 1/2/23.3.2012.

45

(46)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 1/7/23.3.2012.

46

(47)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 1/8/23.3.2012.

47

(48)  FB Bank 2009. gada janvārī saņēma Grieķijas valsts vērtspapīrus, kuru termiņš iestājās 2011. gada decembrī.

48

FB Bank

(49)  Grieķijas Bankas e-pasts Komisijai, 2013. gada 11. maijs.

49

(50)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 10/2/10.5.2013.

50

(51)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 13/1/7.11.2013.

51

(52)  Ziņojums par Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda darbībām laikposmā no 2013. gada jūlija līdz decembrim, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf.

52

(53)  Bankas 2013. gada 25. jūlija piedāvājums, pamatojoties uz Grieķijas Bankas sniegtajiem datiem uz 2013. gada 31. martu.

53

(54)  Grieķijas Bankas 2014. gada 2. aprīlī sniegtie dati.

54

(55)  Grieķijas Bankas Kredītu un apdrošināšanas komitejas Lēmums 85/1/26.7.2013.

55

(56)  HFSF, Probank – pārskats par iesniegtajiem piedāvājumiem, 2013. gada 25. jūlijs.

56

HFSF

Probank

(57)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 12/2/26.7.2013.

57

(58)  Starpība radās galvenokārt saistībā ar to, ka pārvesto bruto aizdevumu faktiskā summa bija mazāka, nekā sākotnēji aplēsts, par EUR 197 miljoniem, ka aizdevumu nosacījumi arī palielinājās par EUR 141 miljonu, kā arī saistībā ar pašu kapitāla un vērtspapīru portfeļa novērtējuma samazinājumu un saistību un galvenokārt noguldījumu novērtējuma samazinājumu.

58

(59)  Ziņojums par Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda darbībām laikposmā no 2013. gada jūlija līdz decembrim, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf.

59

(60)  Saskaņā ar ziņojumu par garantiju pasākuma un obligāciju aizdevumu pasākuma izmantošanu, ko Grieķija iesniedza 2013. gada 13. decembrī.

60

(61)  Kā norādīts Grieķijas Bankas 2011. gada 7. novembra vēstulē: “Garantijas attiecas uz ārkārtas likviditātes palīdzības (ELA) kopējo summu.”

61

ELA

(62)  2014. gada 25. jūnija paziņojumā iesniegtā informācija.

62

(63)  2014. gada 25. jūnijā iesniegtais pārstrukturēšanas plāns, I pielikums, 24. lpp.

63

(64)  Kā paskaidrots 101. un 102. apsvērumā, saistības tika piešķirtas 2012. gada aprīlī un rekapitalizācija faktiski norisinājās 2012. gada maijā.

64

(65)  Pirmsparakstīšanas nolīgumā paredzēts: “Faktiskais risks, kas izmaksājams Bankai, ietver EFSF obligācijas un jebkurus kuponu maksājumus un uzkrātos procentus par EFSF obligācijām laikposmā no šo obligāciju emisijas līdz Avansa pārvēršanai par akciju kapitālu un citiem konvertējamiem finanšu instrumentiem, kā paredzēts šajā dokumentā.”

65

EFSF

EFSF

(66)  Skatīt 3. tabulu.

66

(67)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/71b1f08a-2c84-4cfe-a368-f985c93d2da9/20130523_Announcement_Cut+Off+Date+and+Subscription+Period_final+clean+...%283%29_EN.pdf?MOD=AJPERES

67

(68)  http://www.nbg.gr/wps/portal/en/the-group/Press-Office/Press-Releases/content/Press-Releases/anakoinosi-21-6-2013

68

(69)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

69

(70)  http://www.nbg.gr/wps/portal/en/the-group/Press-Office/Press-Releases/content/Press-Releases/reverse-split

70

(71)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

71

(72)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/af79cd67-5fd6-4811-bd70-2b493cf5c205/Announcement+Commencement+of+Trading_EN.pdf?MOD=AJPERES

72

(73)  Piemēram, norunas cena 2013. gada 26. decembrī bija EUR 4,3758, 2014. gada 26. jūnijā tā būs EUR 4,4616, 2014. gada 26. decembrī tā būs EUR 4,5689, 2015. gada 26. jūnijā tā būs EUR 4,6761 un tā tālāk.

73

(74)  Šis Grieķijas valsts vērtspapīru daudzums EUR 60 miljonu apmērā tika iedalīts un piešķirts Bankai 2013. gada septembrī saskaņā ar Grieķijas Bankas Kredītu un apdrošināšanas komitejas Lēmumu 73/1/10.05.2013 un Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmumu 10/1/10.5.2003.

74

(75)  Tādējādi apzīmējums “finansējuma deficīts” var būt maldinošs, jo tas raksturo kapitāla atbalsta pasākumu, nevis likviditātes atbalstu.

75

(76)  HFSF, Ziņojums par Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda darbībām laikposmā no 2013. gada jūlija līdz decembrim, 2014. gada marts, 4. lpp., pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf.

76

HFSF

(77)  2010. gada ziņojums: https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/73301T05_CNB.pdf.

77

(78)  2012. gada ziņojums: https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/NBG%20Form%2020-F.PDF.

78

(79)  2010. gada ziņojums: https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/73301T05_CNB.pdf.

79

(80)  2012. gada ziņojums: https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/NBG%20Form%2020-F.PDF.

80

(81)  2014. gada 25. jūnijā iesniegtais pārstrukturēšanas plāns, 30. lpp. (rādītāji attiecas uz iekšzemes operācijām, tostarp, piemēram, meitasuzņēmumiem, kas darbojās apdrošināšanas, nekustamā īpašuma un tūrisma jomā).

81

(82)  Skatīt 72. un 82. apsvērumu.

82

(83)  2014. gada 25. jūnijā iesniegtais pārstrukturēšanas plāns, 30. lpp.

83

(84)  2014. gada 25. jūnijā iesniegtais pārstrukturēšanas plāns, I pielikums, 11. lpp.

84

(85)  2014. gada 25. jūnijā iesniegtais pārstrukturēšanas plāns, I pielikums, 9. lpp.

85

(86)  2014. gada 25. jūnijā iesniegtais pārstrukturēšanas plāns, I pielikums, 11. lpp.

86

(87)  Atdeve no RWA, ko nelabvēlīgi neietekmē Bankas augstā kapitāla pietiekamība, pārstrukturēšanās perioda beigās sasniegs [...] %.

87

RWA

(88)  2014. gada 25. jūnijā iesniegtais pārstrukturēšanas plāns, 13. lpp.

88

(89)  2014. gada 25. jūnijā iesniegtais pārstrukturēšanas plāns, 34. lpp.

89

(90)  2014. gada 25. jūnijā iesniegtais pārstrukturēšanas plāns, 12. lpp.

90

(91)  Saskaņā ar Grieķijas iestāžu 2013. gada 21. novembrī sniegto informāciju peļņa pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājā 2013. gadā ir aplēsta 35 bāzes punktu apmērā.

91

(92)  2010. gada finanšu ziņojums, 44. lpp.

92

(93)  2014. gada 25. jūnijā iesniegtais pārstrukturēšanas plāns, 12. lpp.

93

(94)  http://www.barchart.com/plmodules/?module=secFilings&filingid=8338505&type=HTML&popup=1&override=1&symbol=NBG

94

(95)  2014. gada 25. jūnijā iesniegtais pārstrukturēšanas plāns, 11. lpp.

95

(96)  Skatīt Saistības pielikuma II nodaļā.

96

(97)  Procentu likmju mijmaiņas līgumi, kas ar Grieķijas Republiku saskaņoti atbilstoši ISDA nolīgumam, tostarp tie līgumi, kas vērtspapīroti, izmantojot Titlos Plc, tiks izslēgti no neto aizdevumiem nolūkā aprēķināt aizdevumu un noguldījumu neto attiecību.

97

ISDA

Titlos Plc

(98)  Skatīt Saistības pielikuma II nodaļā.

98

(99)  Skatīt Saistības pielikuma II nodaļā.

99

(100)  Skatīt Saistības pielikuma II nodaļā.

100

(101)  Skatīt Saistības pielikuma III nodaļas A iedaļā.

101

(102)  Skatīt Saistības pielikuma III nodaļas A iedaļā.

102

(103)  Skatīt Saistības pielikuma III nodaļas A iedaļā.

103

(104)  Skatīt Saistības pielikuma III nodaļas C iedaļā.

104

(105)  Grieķijas 2014. gada 25. jūnija vēstule Komisijai: “Visbeidzot, attiecībā uz HFSF emitētajiem garantijas vērtspapīriem būtu jāprecizē, ka Grieķijas Republika lūgs Eiropas Komisijas apstiprinājumu, pirms NBG vai jebkura valsts struktūra (tostarp HFSF) veiks garantijas vērtspapīru atpirkšanu, lai Eiropas Komisija varētu pārbaudīt, vai paredzētā garantijas vērtspapīru atpirkšana nav pretrunā valsts atlīdzināšanas prasībām saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem.”

105

HFSF

NBG

HFSF

(106)  Komisijas paziņojums – Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.).

106

(107)  NBG lēmuma par procedūras sākšanu 59. apsvērums.

107

NBG

(108)  NBG lēmuma par procedūras sākšanu 63. apsvērums.

108

NBG

(109)  Skatīt 146. apsvērumu Komisijas 2008. gada 12. novembra lēmumā par valsts atbalstu SA. 510/08 – Itālija “Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA” (OV C 46, 25.2.2009., 6. lpp.).

109

Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA

(110)  Skatīt 2008. gada banku paziņojuma 49. punktu un Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu.

110

(111)  Skatīt 47. apsvērumu Komisijas 2010. gada 25. janvāra lēmumā par valsts atbalstu NN 19/09 – Pārstrukturēšanas atbalsts Dunfermline Building Society (OV C 101, 20.4.2010., 7. lpp.); 55. apsvērumu Komisijas 2010. gada 25. oktobra lēmumā par valsts atbalstu N 560/09 – Atbalsts Fionia bank likvidācijai (OV C 76, 10.3.2011., 3. lpp.); 52. apsvērumu Komisijas 2010. gada 8. novembra lēmumā par valsts atbalstu N 392/10 – CajaSur pārstrukturēšana (OV C 357, 30.12.2010., 12. lpp.).

111

Dunfermline Building Society

Fionia bank

CajaSur

(112)  Skatīt 2. un 4. zemsvītras piezīmi.

112

(113)  Skatīt Likuma 4051/2012 9. panta 15. punktu un Likuma 3746/2009 13.A panta 4. punktu.

113

(114)  Grieķijas Bankas 2013. gada 14. maija vēstule Komisijai.

114

(115)  Pretēji tam, kas tika darīts trīs kooperatīvo banku noregulējuma saistībā, nenotika sazināšanās ar Emporiki Bank, jo pa to laiku to bija pārņēmusi Alpha Bank.

115

Emporiki Bank

Alpha Bank

(116)  Skatīt arī 82. apsvērumu Komisijas 2012. gada 28. novembra lēmumā par valsts atbalstu SA.34053 (12/N) – Spānijas veiktā Banco de Valencia S.A. rekapitalizācija un pārstrukturēšana (OV C 75, 14.3.2013., 3. lpp.).

116

Banco de Valencia S.A.

(117)  Skatīt 103. zemsvītras piezīmi.

117

(118)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2012. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“2011. gada pagarināšanas paziņojums”) (OV C 356, 6.12.2011., 7. lpp.).

118

(119)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“Banku darbības paziņojums”) (OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.).

119

(120)  Attiecībā uz FB4 pasākumu HFSF uztur prasījumu EUR 457 miljonu apmērā pret likvidējamo struktūru. 2013. gada 31. decembrī vērtības samazināšanās, kas reģistrēta saistībā ar šo prasījumu, HFSF finanšu pārskatos bija EUR 377 miljoni.

120

HFSF

HFSF

(121)  2014. gada 25. jūnijā iesniegtais pārstrukturēšanas plāns, 17. lpp.

121

(122)  Skatīt Likuma 4051/2012 9. panta 15. punktu un Likuma 3746/2009 13.A panta 4. punktu.

122

(123)  Skatīt 109. zemsvītras piezīmi.

123

(124)  Skatīt 103. zemsvītras piezīmi.

124

(125)  Grieķijas Banka savā 2012. gadā veiktajā dzīvotspējas novērtējumā noteica četras lielākās bankas Grieķijā, kas bija atbilstoši kandidāti HFSF veiktajai rekapitalizācijai, turpretī citas bankas, t. i., “bankas, kas sniedza blakuspakalpojumus”, neuzskatīja par atbilstīgām HFSF rekapitalizācijai.

125

HFSF

HFSF

(126)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 12/1/26.7.2013.

126

(127)  2014. gada 25. jūnijā iesniegtais pārstrukturēšanas plāns, 15. lpp.

127

(128)  Skatīt 1. un 3. zemsvītras piezīmi.

128

(129)  Skatīt NBG lēmuma par procedūras sākšanu 38. apsvērumu.

129

NBG

(130)  HFSF gada finanšu ziņojums par gadu, kas noslēdzās 2013. gada 31. decembrī, 2014. gada jūnijs, 6. lpp.

130

HFSF

(131)  Skatīt 56. zemsvītras piezīmi.

131

(132)  Jāpiebilst arī, ka Grieķija piešķīra atbalstu Bankai saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu, kuru bija apstiprinājusi Komisija, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā arī ar HFSF starpniecību, kura izveide arī bija apstiprināta ar Komisijas lēmumu.

132

HFSF

(133)  Skatīt 2. un 3. zemsvītras piezīmi.

133

(134)  Skatīt 41. apsvērumu Komisijas lēmumā par lietu NN 51/08 – Garantiju shēma bankām Dānijā (OV C 273, 28.10.2008., 2. lpp.).

134

(135)  Skatīt finanšu pārskatus par 2013. gadu, 42. lpp.

135

(136)  Skatīt 104. apsvērumu. Uzkrātie procenti uzskatāmi par HFSF papildu ieguldījumu, un tādējādi tie palielināja maksājuma summu, ko HFSF saņēma pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas.

136

HFSF

HFSF

(137)  Skatīt arī 7.6.1. iedaļu.

137

(138)  Teorētiskā akcijas vērtība pirms tiesību izmantošanas (TERP) ir vispārpieņemta tirgus metode, kā kvantitatīvi izteikt akciju kapitāla palielinājuma vērtības samazināšanās ietekmi.

138

TERP

(139)  Par Lamia bankas un Lesvos-Limnos bankas pārvesto aktīvu un saistību iegādi netika paziņots Grieķijas Konkurences komisijai, jo katras kooperatīvās bankas pārvestās daļas apgrozījums nepārsniedza EUR 15 miljonu robežvērtību, kas noteikta Likuma 3959/2011 6. panta 1. punktā, apvienojot ar minētā likuma 10. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

139

Lamia

Lesvos-Limnos

(140)  Grieķijas Konkurences iestādes Lēmums 542/VII/19.6.2012., publicēts Grieķijas Oficiālajā Vēstnesī (FEK B' 238/8.2.2013.), pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis696_1_1362562606.pdf.

140

Oficiālajā Vēstnesī

(141)  Skatīt arī 7.5.1. iedaļu.

141

(142)  Grieķijas Konkurences iestādes Lēmums 568/VII/15.7.2013., publicēts Grieķijas Oficiālajā Vēstnesī (FEK B' 2460/1.10.2013.), pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis707_1_1381133065.pdf.

142

Oficiālajā Vēstnesī

(143)  Skatīt Bankas 2013. gada 24. aprīļa izklāstu NBG-Probank, Creating Value, 8. lpp.

143

NBG-Probank, Creating Value

(144)  Skatīt Pārstrukturēšanas paziņojuma 28. punktu un 320. apsvērumu Komisijas 2011. gada 5. aprīļa Lēmumā 2011/823/ES par pasākumiem C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 un N 19/10), ko veikusi Nīderlandes valsts attiecībā uz ABN AMRO Group NV (radās pēc Fortis Bank Nederland un ABN AMRO N apvienošanas) (OV L 333, 15.12.2011., 1. lpp.).

144

ABN AMRO Group NV

Fortis Bank Nederland

ABN AMRO N

(145)  Komisija arī norāda, ka daļa no Bankas likviditātes vajadzībām izriet no HFSF netipiskā dalības veida pirmajā un otrajā pagaidu rekapitalizācijā, kā arī 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. HFSF tik tiešām kā atlīdzību par savu dalību nodeva Bankai EFSF parādzīmes, nevis skaidru naudu. Bankai ir liels daudzums vidēja termiņa un ilgtermiņa EFSF parādzīmju, kas palielina tās finansējuma vajadzības salīdzinājumā ar situāciju, kurā rekapitalizācija būtu apmaksāta skaidrā naudā. Šī likviditātes vajadzību daļa neatspoguļo neatbilstošu uzņēmējdarbības modeli vai bilances struktūru. Tā automātiski izzūd, pienākot EFSF parādzīmju dzēšanas termiņam.

145

HFSF

HFSF

EFSF

EFSF

EFSF

(146)  Pārstrukturēšanas plānā minētās finanšu prognozes atšķiras no Grieķijas Bankas veiktā 2013. gada spriedzes testa rezultātiem, jo tie netika balstīti uz to pašu pieņēmumu kopumu un tajos tika ņemti vērā Grieķijas Bankas veiktie papildu pielāgojumi.

146

(147)  Skatīt 147. apsvērumu.

147

(148)  Izslēdzot atbalstu, kas atmaksāts sešu mēnešu laikā, atbalsta summa ir samazināta līdz 15,6 % no Bankas RWA.

148

RWA

(149)  NBG gada ziņojums par gadu, kas noslēdzās 2013. gadā.

149

NBG

(150)  Skatīt saistības Nr. 7 pielikumā sniegtā Saistību saraksta II nodaļā.

150

(151)  Skatīt saistības Nr. 4 pielikumā sniegtā Saistību saraksta II nodaļā.

151

(152)  Skatīt saistības Nr. 11 pielikumā sniegtā Saistību saraksta III nodaļā.

152

---

PIELIKUMS

Image

GRIEĶIJAS REPUBLIKA

FINANŠU MINISTRIJA

ĢENERĀLSEKRETĀRA BIROJS

Atēnās 2014. gada jūnijā

Grieķijas Nacionālā banka – Grieķijas Republikas saistības

Grieķijas Republika nodrošina, ka Banka īsteno pārstrukturēšanas plānu, kas iesniegts 2014. gada 24. jūnijā. Pārstrukturēšanas plāna pamatā ir I papildinājumā minētie Eiropas Komisijas (turpmāk – “Komisija”) makroekonomikas pieņēmumi, kā arī normatīvie pieņēmumi.

Grieķijas Republika ar šo uzņemas turpmāk minētās saistības (turpmāk – “Saistības”), kas ir pārstrukturēšanas plāna neatņemama sastāvdaļa. Šīs Saistības ietver saistības attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk – “Pārstrukturēšanas saistības”) un Saistības attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību.

Saistības stājas spēkā dienā, kad Komisija pieņem lēmumu par pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanu (turpmāk – “Lēmums”).

Pārstrukturēšanas periods beidzas 2018. gada 31. decembrī. Saistības piemēro visā pārstrukturēšanas periodā, ja vien individuālajās Saistībās nav paredzēts citādi.

Šis dokuments ir interpretējams, pamatojoties uz Lēmumu vispārējā Savienības tiesību sistēmā un atsaucoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999 (1).

I NODAĻA.   DEFINĪCIJAS

Šajās Saistībās terminiem ir turpmāk minētā nozīme:

| 1. | Banka ir National Bank of Greece S.A. un visi tās meitasuzņēmumi. Tādējādi tā ietver visu Grieķijas Nacionālās bankas grupu ar visiem tās Grieķijas un ne-Grieķijas meitasuzņēmumiem un filiālēm gan banku nozarē, gan ārpus tās. |
| --- | --- |

1.

Banka ir National Bank of Greece S.A. un visi tās meitasuzņēmumi. Tādējādi tā ietver visu Grieķijas Nacionālās bankas grupu ar visiem tās Grieķijas un ne-Grieķijas meitasuzņēmumiem un filiālēm gan banku nozarē, gan ārpus tās.

| 2. | Kapitāla piesaistes piedāvājums banku nozarē ir piedāvājums, kas rada Bankas reglamentētā kapitāla rādītāja palielinājumu, ņemot vērā visus attiecīgos elementus, jo īpaši peļņu un zaudējumus, kas reģistrēti attiecībā uz darījumiem, un RWA samazinājumu, ko rada pārdošana (ja nepieciešams, to precizē saistībā ar RWA palielinājumu, ko rada atlikušās finanšu saites). |
| --- | --- |

2.

Kapitāla piesaistes piedāvājums banku nozarē ir piedāvājums, kas rada Bankas reglamentētā kapitāla rādītāja palielinājumu, ņemot vērā visus attiecīgos elementus, jo īpaši peļņu un zaudējumus, kas reģistrēti attiecībā uz darījumiem, un RWA samazinājumu, ko rada pārdošana (ja nepieciešams, to precizē saistībā ar RWA palielinājumu, ko rada atlikušās finanšu saites).

| 3. | Kapitāla piesaistes piedāvājums [...] ir piedāvājums, kas rada Bankas reglamentētā kapitāla rādītāja palielinājumu. Jebkurš piedāvājums, kas pārsniedz [...] bilances vērtību Bankas grāmatvedībā, automātiski tiek uzskatīts par kapitālu piesaistošu. |
| --- | --- |

3.

Kapitāla piesaistes piedāvājums [...] ir piedāvājums, kas rada Bankas reglamentētā kapitāla rādītāja palielinājumu. Jebkurš piedāvājums, kas pārsniedz [...] bilances vērtību Bankas grāmatvedībā, automātiski tiek uzskatīts par kapitālu piesaistošu.

| 4. | Slēgšana ir datums, kad juridiskās īpašumtiesības uz Atsavināmo uzņēmumu tiek nodotas Pircējam. |
| --- | --- |

4.

Slēgšana ir datums, kad juridiskās īpašumtiesības uz Atsavināmo uzņēmumu tiek nodotas Pircējam.

| 5. | Atsavināmais uzņēmums ir visi uzņēmumi un aktīvi, kurus Banka apņemas pārdot. |
| --- | --- |

5.

Atsavināmais uzņēmums ir visi uzņēmumi un aktīvi, kurus Banka apņemas pārdot.

| 6. | Spēkā stāšanās datums ir Lēmuma pieņemšanas datums. |
| --- | --- |

6.

Spēkā stāšanās datums ir Lēmuma pieņemšanas datums.

| 7. | Pārstrukturēšanas perioda beigas ir 2018. gada 31. decembris. |
| --- | --- |

7.

Pārstrukturēšanas perioda beigas ir 2018. gada 31. decembris.

| 8. | Ārvalstu aktīvi jeb ne-Grieķijas aktīvi ir aktīvi, kas saistīti ar klientu darbībām ārpus Grieķijas, neatkarīgi no valsts, kurā šie aktīvi reģistrēti. Piemēram, aktīvi, kas reģistrēti Luksemburgā, bet ir saistīti ar klientu darbībām Grieķijā, nav iekļaujami šīs definīcijas darbības jomā. Pretēji tam, aktīvi, kas reģistrēti Luksemburgā vai Grieķijā, bet ir saistīti ar klientu darbībām citās SEE valstīs, ir uzskatāmi par ārvalstu aktīviem un ir iekļaujami šīs definīcijas darbības jomā. |
| --- | --- |

8.

Ārvalstu aktīvi jeb ne-Grieķijas aktīvi ir aktīvi, kas saistīti ar klientu darbībām ārpus Grieķijas, neatkarīgi no valsts, kurā šie aktīvi reģistrēti. Piemēram, aktīvi, kas reģistrēti Luksemburgā, bet ir saistīti ar klientu darbībām Grieķijā, nav iekļaujami šīs definīcijas darbības jomā. Pretēji tam, aktīvi, kas reģistrēti Luksemburgā vai Grieķijā, bet ir saistīti ar klientu darbībām citās SEE valstīs, ir uzskatāmi par ārvalstu aktīviem un ir iekļaujami šīs definīcijas darbības jomā.

| 9. | Ārvalstu uzņēmumi ir Bankas ārvalstu meitasuzņēmumi un filiāles, kas nodarbojas ar banku un nebanku darbību. |
| --- | --- |

9.

Ārvalstu uzņēmumi ir Bankas ārvalstu meitasuzņēmumi un filiāles, kas nodarbojas ar banku un nebanku darbību.

| 10. | Ārvalstu meitasuzņēmumi ir visi Bankas meitasuzņēmumi, kas nodarbojas ar banku un nebanku darbību ārpus Grieķijas. |
| --- | --- |

10.

Ārvalstu meitasuzņēmumi ir visi Bankas meitasuzņēmumi, kas nodarbojas ar banku un nebanku darbību ārpus Grieķijas.

| 11. | Grieķijas banku darbības ir Bankas banku darbības Grieķijā, neatkarīgi no aktīvu reģistrācijas vietas. |
| --- | --- |

11.

Grieķijas banku darbības ir Bankas banku darbības Grieķijā, neatkarīgi no aktīvu reģistrācijas vietas.

| 12. | Grieķijas nebanku darbības ir Bankas nebanku darbības Grieķijā, neatkarīgi no aktīvu reģistrācijas vietas. |
| --- | --- |

12.

Grieķijas nebanku darbības ir Bankas nebanku darbības Grieķijā, neatkarīgi no aktīvu reģistrācijas vietas.

| 13. | Grieķijas meitasuzņēmumi ir visi Bankas meitasuzņēmumi, kas nodarbojas ar banku un nebanku darbību Grieķijā. |
| --- | --- |

13.

Grieķijas meitasuzņēmumi ir visi Bankas meitasuzņēmumi, kas nodarbojas ar banku un nebanku darbību Grieķijā.

| 14. | Uzraudzības pilnvarnieks ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav atkarīgas no Bankas, un tās ir apstiprinājusi Komisija un amatā iecēlusi Banka. Uzraudzības pilnvarnieka pienākums ir uzraudzīt, kā Banka pilda Saistības. |
| --- | --- |

14.

Uzraudzības pilnvarnieks ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav atkarīgas no Bankas, un tās ir apstiprinājusi Komisija un amatā iecēlusi Banka. Uzraudzības pilnvarnieka pienākums ir uzraudzīt, kā Banka pilda Saistības.

| 15. | Pircējs ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kuras pilnībā vai daļēji iegādājas Atsavināmo uzņēmumu. |
| --- | --- |

15.

Pircējs ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kuras pilnībā vai daļēji iegādājas Atsavināmo uzņēmumu.

| 16. | Pārdošana ir 100 % Bankas turēto akciju pārdošana, ja vien individuālās Saistības neparedz citādi. |
| --- | --- |

16.

Pārdošana ir 100 % Bankas turēto akciju pārdošana, ja vien individuālās Saistības neparedz citādi.

Šajās Saistībās minēto terminu vienskaitlis ietver daudzskaitli (un otrādi), ja vien Saistības neparedz citādi.

II NODAĻA.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS SAISTĪBAS

| 1. | Filiāļu skaits Grieķijā. Filiāļu skaits Grieķijā 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz [...]. |
| --- | --- |

1.

Filiāļu skaits Grieķijā. Filiāļu skaits Grieķijā 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz [...].

| 2. | Darbinieku skaits Grieķijā. Pilna laika ekvivalentu (FTE) skaits Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz [...]. |
| --- | --- |

2.

Darbinieku skaits Grieķijā. Pilna laika ekvivalentu (FTE) skaits Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz [...].

| 3. | Kopējās izmaksas Grieķijā. Kopējās izmaksas Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz EUR [...] miljonus (2). |
| --- | --- |

3.

Kopējās izmaksas Grieķijā. Kopējās izmaksas Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz EUR [...] miljonus (2).

| 4. | Noguldījumu izmaksas Grieķijā. Lai atjaunotu tādu rentabilitāti Grieķijas tirgū, kāda bija pirms atbalsta piešķiršanas, Bankai jāsamazina finansēšanas izmaksas, samazinot Grieķijā piesaistīto noguldījumu izmaksas (tostarp attiecībā uz uzkrājumu, pieprasījuma un termiņa noguldījumiem, kā arī citiem līdzīgiem produktiem, kurus piedāvā klientiem un kuru izmaksas sedz Banka) [...]. |
| --- | --- |

4.

Noguldījumu izmaksas Grieķijā. Lai atjaunotu tādu rentabilitāti Grieķijas tirgū, kāda bija pirms atbalsta piešķiršanas, Bankai jāsamazina finansēšanas izmaksas, samazinot Grieķijā piesaistīto noguldījumu izmaksas (tostarp attiecībā uz uzkrājumu, pieprasījuma un termiņa noguldījumiem, kā arī citiem līdzīgiem produktiem, kurus piedāvā klientiem un kuru izmaksas sedz Banka) [...].

| 5. | Neto aizdevumu un noguldījumu attiecība Grieķijā. Attiecībā uz banku darbību Grieķijā neto aizdevumu un noguldījumu attiecība 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz 115 %. [...] |
| --- | --- |

5.

Neto aizdevumu un noguldījumu attiecība Grieķijā. Attiecībā uz banku darbību Grieķijā neto aizdevumu un noguldījumu attiecība 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz 115 %. [...]

| 6. | Atbalsts darbībām Turcijā. Līdz 2018. gada 30. jūnijam Banka nesniedz papildu [...].
  Banka netieši neatbalsta Finansbank, veicot jebkādu aizdevumu vai citu aktīvu pārvešanu uz citu Bankas struktūrvienību. |
| --- | --- |

6.

Atbalsts darbībām Turcijā. Līdz 2018. gada 30. jūnijam Banka nesniedz papildu [...].

Banka netieši neatbalsta Finansbank, veicot jebkādu aizdevumu vai citu aktīvu pārvešanu uz citu Bankas struktūrvienību.

| 7. | Atbrīvošanās no [...] ārvalstu uzņēmumu [...] un

  Finansbank

  [...] līdz 2018. gada 30. jūnijam. Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam pārdod (parakstot) tās ārvalstu meitasuzņēmumus [...] un filiāles, kas darbojas [...], samazinot tās starptautiskās darbības.






  (7.1.) | [...] |
| --- | --- | --- |

7.

Atbrīvošanās no [...] ārvalstu uzņēmumu [...] un

  Finansbank

  [...] līdz 2018. gada 30. jūnijam. Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam pārdod (parakstot) tās ārvalstu meitasuzņēmumus [...] un filiāles, kas darbojas [...], samazinot tās starptautiskās darbības.

(7.1.)

[...]

| (7.2.) | [...] |
| --- | --- |

(7.2.)

[...]

| (7.3.) | [...] |
| --- | --- |

(7.3.)

[...]

| 8. | [...] pārdošana. [...] |
| --- | --- |

8.

[...] pārdošana. [...]

| 9. | Vērtspapīru pārdošana. No kotētu vērtspapīru portfeļa, atbilstoši turpmāk sniegtajai definīcijai, atbrīvojas līdz [...], turpretī no nekotētu vērtspapīru portfeļa atbrīvojas līdz [...]: šajos portfeļos ietilpst visi pašu kapitāla ieguldījumi, kas pārsniedz EUR [...] miljonus, kā arī visi ieguldījumi subordinētajās obligācijās un hibrīdobligācijās, izņemot [...]. |
| --- | --- |

9.

Vērtspapīru pārdošana. No kotētu vērtspapīru portfeļa, atbilstoši turpmāk sniegtajai definīcijai, atbrīvojas līdz [...], turpretī no nekotētu vērtspapīru portfeļa atbrīvojas līdz [...]: šajos portfeļos ietilpst visi pašu kapitāla ieguldījumi, kas pārsniedz EUR [...] miljonus, kā arī visi ieguldījumi subordinētajās obligācijās un hibrīdobligācijās, izņemot [...].

| 10. | Atbrīvošanās no privātā akciju kapitāla meitasuzņēmuma. Banka atbrīvojas no NBG privātā akciju kapitāla fondiem līdz [...]. [...] |
| --- | --- |

10.

Atbrīvošanās no privātā akciju kapitāla meitasuzņēmuma. Banka atbrīvojas no NBG privātā akciju kapitāla fondiem līdz [...]. [...]

| 11. | Attiecībā uz visiem pārdošanas darījumiem atbilstoši šīm saistībām Grieķijas Republika apņemas nodrošināt turpmāk minēto:






  a) | Pircējs ir neatkarīgs un nesaistīts ar Banku; |
| --- | --- | --- |

11.

Attiecībā uz visiem pārdošanas darījumiem atbilstoši šīm saistībām Grieķijas Republika apņemas nodrošināt turpmāk minēto:

a)

Pircējs ir neatkarīgs un nesaistīts ar Banku;

| b) | atsavināmā uzņēmuma iegādes nolūkā Banka ne tieši, ne netieši nefinansē Pircēju (3); |
| --- | --- |

b)

atsavināmā uzņēmuma iegādes nolūkā Banka ne tieši, ne netieši nefinansē Pircēju (3);

| c) | Banka piecu gadu laikposmā pēc pārdošanas darījuma noslēgšanas ne pilnīgi, ne daļēji neiegādājas tiešu vai netiešu ietekmi Atsavināmā uzņēmumā bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma. |
| --- | --- |

c)

Banka piecu gadu laikposmā pēc pārdošanas darījuma noslēgšanas ne pilnīgi, ne daļēji neiegādājas tiešu vai netiešu ietekmi Atsavināmā uzņēmumā bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma.

| 12. | Investīciju politika. Līdz 2017. gada 30. jūnijam Banka neiegādājas neinvestīciju kategorijas vērtspapīrus.
  Šīs Saistības neattiecina uz šādiem vērtspapīriem (neiekļautie vērtspapīri):






  i) | [...] |
| --- | --- | --- |

12.

Investīciju politika. Līdz 2017. gada 30. jūnijam Banka neiegādājas neinvestīciju kategorijas vērtspapīrus.

Šīs Saistības neattiecina uz šādiem vērtspapīriem (neiekļautie vērtspapīri):

i)

[...]

| ii) | [...] |
| --- | --- |

ii)

[...]

| iii) | [...] |
| --- | --- |

iii)

[...]

| iv) | [...] |
| --- | --- |

iv)

[...]

| v) | [...] |
| --- | --- |

v)

[...]

| 13. | Atalgojuma maksimālā robeža. Līdz [...] Banka neizmaksā nevienam darbiniekam vai vadītājam kopējo gada atalgojumu (algu, pensijas iemaksas, pabalstus), kas pārsniedz [...]. Ja HFSF veic kapitāla iepludināšanu, atalgojuma maksimālo robežu pārskata saskaņā ar 2013. gada 1. augusta Eiropas Banku paziņojumu. [...] |
| --- | --- |

13.

Atalgojuma maksimālā robeža. Līdz [...] Banka neizmaksā nevienam darbiniekam vai vadītājam kopējo gada atalgojumu (algu, pensijas iemaksas, pabalstus), kas pārsniedz [...]. Ja HFSF veic kapitāla iepludināšanu, atalgojuma maksimālo robežu pārskata saskaņā ar 2013. gada 1. augusta Eiropas Banku paziņojumu. [...]

III NODAĻA.   SAISTĪBAS KORPORATĪVĀS PĀRVALDĪBAS UN KOMERCDARBĪBAS JOMĀ – PAGARINĀJUMS UN GROZĪJUMI

| 1. | Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam turpina īstenot Saistības korporatīvās pārvaldības un komercdarbības jomā, kuras Grieķijas Republika iesniedza 2012. gada 20. novembrī, ar turpmākajiem grozījumiem, kas iekļauti Saistību III nodaļā. [...] |
| --- | --- |

1.

Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam turpina īstenot Saistības korporatīvās pārvaldības un komercdarbības jomā, kuras Grieķijas Republika iesniedza 2012. gada 20. novembrī, ar turpmākajiem grozījumiem, kas iekļauti Saistību III nodaļā. [...]

| 2. | Ja individuālās Saistības nav piemērojamas Bankas līmenī, Banka nedrīkst izmantot meitasuzņēmumus vai darbības, uz kurām neattiecas minētās individuālās Saistības, lai apietu Saistības. |
| --- | --- |

2.

Ja individuālās Saistības nav piemērojamas Bankas līmenī, Banka nedrīkst izmantot meitasuzņēmumus vai darbības, uz kurām neattiecas minētās individuālās Saistības, lai apietu Saistības.

A iedaļa.   Efektīvas un atbilstošas iekšējās organizācijas izveide

| 3. | Banka, izņemot tās ārvalstu meitasuzņēmumus, vienmēr ievēro visus noteikumus, kas paredzēti Likumā 3016/2002 par korporatīvo pārvaldību un Likumā 2190/1920 par Sociétés Anonymes, un jo īpaši noteikumus, kas attiecas uz korporatīvo struktūru funkcijām, piemēram, akcionāru sapulces un Direktoru padomes funkcijām, lai nodrošinātu skaidru atbildības sadalījumu un pārredzamību. Akcionāru sapulces pilnvaras ierobežo ar pilnsapulces uzdevumiem atbilstoši uzņēmumu tiesībām, jo īpaši attiecībā uz tiesībām, kas saistītas ar informāciju. Izslēdz plašākas pilnvaras, kas ļautu nepiemēroti ietekmēt vadību. Atbildību par ikdienas darbības vadību nepārprotami atstāj Bankas izpilddirektoru kompetencē. |
| --- | --- |

3.

Banka, izņemot tās ārvalstu meitasuzņēmumus, vienmēr ievēro visus noteikumus, kas paredzēti Likumā 3016/2002 par korporatīvo pārvaldību un Likumā 2190/1920 par Sociétés Anonymes, un jo īpaši noteikumus, kas attiecas uz korporatīvo struktūru funkcijām, piemēram, akcionāru sapulces un Direktoru padomes funkcijām, lai nodrošinātu skaidru atbildības sadalījumu un pārredzamību. Akcionāru sapulces pilnvaras ierobežo ar pilnsapulces uzdevumiem atbilstoši uzņēmumu tiesībām, jo īpaši attiecībā uz tiesībām, kas saistītas ar informāciju. Izslēdz plašākas pilnvaras, kas ļautu nepiemēroti ietekmēt vadību. Atbildību par ikdienas darbības vadību nepārprotami atstāj Bankas izpilddirektoru kompetencē.

| 4. | Banka, izņemot tās ārvalstu meitasuzņēmumus, vienmēr nodrošina atbilstību Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda (turpmāk – “HFSF”) attiecību sistēmai. |
| --- | --- |

4.

Banka, izņemot tās ārvalstu meitasuzņēmumus, vienmēr nodrošina atbilstību Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda (turpmāk – “HFSF”) attiecību sistēmai.

| 5. | Banka ievēro Bankas vadītāja Likuma 2577/9.3.2006. noteikumus spēkā esošajā redakcijā, lai varētu individuāli un grupā saglabāt efektīvu organizatorisko struktūru un atbilstīgu iekšējās kontroles sistēmu, tostarp trīs galvenos pīlārus, proti, iekšējās revīzijas, riska pārvaldības un atbilstības funkcijas, kā arī korporatīvās pārvaldības labāko starptautisko praksi. |
| --- | --- |

5.

Banka ievēro Bankas vadītāja Likuma 2577/9.3.2006. noteikumus spēkā esošajā redakcijā, lai varētu individuāli un grupā saglabāt efektīvu organizatorisko struktūru un atbilstīgu iekšējās kontroles sistēmu, tostarp trīs galvenos pīlārus, proti, iekšējās revīzijas, riska pārvaldības un atbilstības funkcijas, kā arī korporatīvās pārvaldības labāko starptautisko praksi.

| 6. | Banka izveido efektīvu organizatorisko struktūru, lai varētu nodrošināt, ka iekšējās revīzijas un riska pārvaldības departamenti ir pilnīgi neatkarīgi no komerciālajiem tīkliem un pakļauti tieši Direktoru padomei. Direktoru padomes ietvaros izveidotā Revīzijas komiteja un Riska komiteja izskata visas problēmas, kuras konstatē minētie departamenti. Atbilstošā Iekšējās revīzijas nolikumā un Riska pārvaldības nolikumā precizē minēto departamentu funkcijas, pienākumus un resursus. Departamentu nolikumi atbilst starptautiskajiem standartiem un nodrošina to pilnīgu neatkarību. Kredītpolitika nodrošina nostādnes un norādījumus attiecībā uz aizdevumu piešķiršanu, tostarp aizdevumu cenas noteikšanu un aizdevumu pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

6.

Banka izveido efektīvu organizatorisko struktūru, lai varētu nodrošināt, ka iekšējās revīzijas un riska pārvaldības departamenti ir pilnīgi neatkarīgi no komerciālajiem tīkliem un pakļauti tieši Direktoru padomei. Direktoru padomes ietvaros izveidotā Revīzijas komiteja un Riska komiteja izskata visas problēmas, kuras konstatē minētie departamenti. Atbilstošā Iekšējās revīzijas nolikumā un Riska pārvaldības nolikumā precizē minēto departamentu funkcijas, pienākumus un resursus. Departamentu nolikumi atbilst starptautiskajiem standartiem un nodrošina to pilnīgu neatkarību. Kredītpolitika nodrošina nostādnes un norādījumus attiecībā uz aizdevumu piešķiršanu, tostarp aizdevumu cenas noteikšanu un aizdevumu pārstrukturēšanu.

| 7. | Banka informē kompetentās iestādes par akcionāriem, kuriem ir vismaz 1 % parasto akciju. |
| --- | --- |

7.

Banka informē kompetentās iestādes par akcionāriem, kuriem ir vismaz 1 % parasto akciju.

B iedaļa.   Komercprakse un riska uzraudzība

Vispārīgie principi

| 8. | Kredītpolitikā precizē, ka pret visiem klientiem jāizturas taisnīgi, izmantojot nediskriminējošas procedūras, izņemot tās, kas saistītas ar kredītrisku un maksātspēju. Kredītpolitika definē robežvērtības, kuru pārsniegšanas gadījumā aizdevumu piešķiršana jāapstiprina augstākā vadības līmenī. Līdzīgas robežvērtības definē attiecībā uz aizdevumu pārstrukturēšanu, prasījumu izskatīšanu un tiesvedību. Kredītpolitika izvēlētos centros centralizē valsts līmeņa lēmumu pieņemšanas procesu un nodrošina drošus aizsargpasākumus, lai varētu konsekventi īstenot to sniegtos norādījumus visās Grieķijas banku darbībās. |
| --- | --- |

8.

Kredītpolitikā precizē, ka pret visiem klientiem jāizturas taisnīgi, izmantojot nediskriminējošas procedūras, izņemot tās, kas saistītas ar kredītrisku un maksātspēju. Kredītpolitika definē robežvērtības, kuru pārsniegšanas gadījumā aizdevumu piešķiršana jāapstiprina augstākā vadības līmenī. Līdzīgas robežvērtības definē attiecībā uz aizdevumu pārstrukturēšanu, prasījumu izskatīšanu un tiesvedību. Kredītpolitika izvēlētos centros centralizē valsts līmeņa lēmumu pieņemšanas procesu un nodrošina drošus aizsargpasākumus, lai varētu konsekventi īstenot to sniegtos norādījumus visās Grieķijas banku darbībās.

| 9. | Attiecībā uz visām Grieķijas banku darbībām Banka pilnībā integrē Kredītpolitikas noteikumus aizdevumu izsniegšanas un aizdevumu pārfinansēšanas darba plūsmā un to izmaksāšanas sistēmās. |
| --- | --- |

9.

Attiecībā uz visām Grieķijas banku darbībām Banka pilnībā integrē Kredītpolitikas noteikumus aizdevumu izsniegšanas un aizdevumu pārfinansēšanas darba plūsmā un to izmaksāšanas sistēmās.

Īpašie noteikumi

| 10. | Īpašos noteikumus, kas minēti Saistību III nodaļas 8.–18. punktā, piemēro Grieķijas banku darbībām, ja nepārprotami nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

10.

Īpašos noteikumus, kas minēti Saistību III nodaļas 8.–18. punktā, piemēro Grieķijas banku darbībām, ja nepārprotami nav norādīts citādi.

| 11. | Kredītpolitikā paredz, ka, nosakot cenas aizdevumiem un hipotēkām, ir jāievēro stingras nostādnes. Šajās nostādnēs iekļauj pienākumu stingri ievērot kredītpolitikas standarta tabulas ar procentu likmju joslām (intervāliem) atkarībā no aizdevuma termiņa, klienta kredītriska novērtējumu, ieķīlātā nodrošinājuma paredzamo atgūstamību (tostarp iespējamās likvidācijas laika grafiku), vispārējās attiecības ar Banku (piemēram, noguldījumu līmenis un stabilitāte, maksu struktūra un citas ar pārdošanu saistītas darbības) un Bankas finansēšanas izmaksas. Tiek veidotas konkrētas aizdevumu aktīvu klases (piemēram, komerciāls aizdevums, hipotēka, nodrošināts/nenodrošināts aizdevums utt.), un cenu noteikšanas sistēma tiek iekļauta atbilstošā kredītpolitikas tabulā, kuru regulāri atjaunina Kredīta komiteja. Jebkurš izņēmums ir pienācīgi jāapstiprina Kredīta komitejā vai zemākā pilnvaru līmenī, ja to pieļauj kredītpolitika. Uz pielāgotiem darījumiem, piemēram, sindicētajiem kredītiem vai projekta finansēšanu, attiecas tie paši principi, pienācīgi ņemot vērā faktu, ka tie var neiederēties standartizētajās kredītpolitikas tabulās. Par minētās cenu noteikšanas politikas pārkāpumiem paziņo uzraudzības pilnvarniekam. |
| --- | --- |

11.

Kredītpolitikā paredz, ka, nosakot cenas aizdevumiem un hipotēkām, ir jāievēro stingras nostādnes. Šajās nostādnēs iekļauj pienākumu stingri ievērot kredītpolitikas standarta tabulas ar procentu likmju joslām (intervāliem) atkarībā no aizdevuma termiņa, klienta kredītriska novērtējumu, ieķīlātā nodrošinājuma paredzamo atgūstamību (tostarp iespējamās likvidācijas laika grafiku), vispārējās attiecības ar Banku (piemēram, noguldījumu līmenis un stabilitāte, maksu struktūra un citas ar pārdošanu saistītas darbības) un Bankas finansēšanas izmaksas. Tiek veidotas konkrētas aizdevumu aktīvu klases (piemēram, komerciāls aizdevums, hipotēka, nodrošināts/nenodrošināts aizdevums utt.), un cenu noteikšanas sistēma tiek iekļauta atbilstošā kredītpolitikas tabulā, kuru regulāri atjaunina Kredīta komiteja. Jebkurš izņēmums ir pienācīgi jāapstiprina Kredīta komitejā vai zemākā pilnvaru līmenī, ja to pieļauj kredītpolitika. Uz pielāgotiem darījumiem, piemēram, sindicētajiem kredītiem vai projekta finansēšanu, attiecas tie paši principi, pienācīgi ņemot vērā faktu, ka tie var neiederēties standartizētajās kredītpolitikas tabulās. Par minētās cenu noteikšanas politikas pārkāpumiem paziņo uzraudzības pilnvarniekam.

| 12. | Riska pārvaldības departaments atbild par kredītriska novērtēšanu un nodrošinājuma vērtējumu. Novērtējot aizdevumu kvalitāti, Riska pārvaldības departaments darbojas patstāvīgi, sniedzot rakstveida atzinumu, lai varētu nodrošināt vērtējumā izmantoto kritēriju konsekventu piemērošanu laika gaitā un dažādiem klientiem, ievērojot Bankas kredītpolitiku. |
| --- | --- |

12.

Riska pārvaldības departaments atbild par kredītriska novērtēšanu un nodrošinājuma vērtējumu. Novērtējot aizdevumu kvalitāti, Riska pārvaldības departaments darbojas patstāvīgi, sniedzot rakstveida atzinumu, lai varētu nodrošināt vērtējumā izmantoto kritēriju konsekventu piemērošanu laika gaitā un dažādiem klientiem, ievērojot Bankas kredītpolitiku.

| 13. | Attiecībā uz aizdevumiem fiziskām un juridiskām personām, pamatojoties uz labāko starptautisko praksi, Banka visās banku darbībās Grieķijā piemēro stingrus individuālos un apkopotos ierobežojumus, kas regulē maksimālo summu aizdevumiem, kurus var piešķirt vienam kredītriskam (ja to vispār pieļauj Grieķijas un ES tiesību akti). Šajos ierobežojumos ņem vērā aizdevuma termiņu un jebkura sniegtā nodrošinājuma/ķīlas kvalitāti, un tie atbilst galvenajiem kritērijiem, tostarp attiecībā uz kapitālu. |
| --- | --- |

13.

Attiecībā uz aizdevumiem fiziskām un juridiskām personām, pamatojoties uz labāko starptautisko praksi, Banka visās banku darbībās Grieķijā piemēro stingrus individuālos un apkopotos ierobežojumus, kas regulē maksimālo summu aizdevumiem, kurus var piešķirt vienam kredītriskam (ja to vispār pieļauj Grieķijas un ES tiesību akti). Šajos ierobežojumos ņem vērā aizdevuma termiņu un jebkura sniegtā nodrošinājuma/ķīlas kvalitāti, un tie atbilst galvenajiem kritērijiem, tostarp attiecībā uz kapitālu.

| 14. | Aizliegts piešķirt aizdevumus (4), lai aizņēmēji varētu iegādāties Bankas un citu banku (5) akcijas vai hibrīdinstrumentus, neatkarīgi no tā, kas ir šie aizņēmēji (6). Minēto noteikumu piemēro un uzrauga Bankas līmenī. |
| --- | --- |

14.

Aizliegts piešķirt aizdevumus (4), lai aizņēmēji varētu iegādāties Bankas un citu banku (5) akcijas vai hibrīdinstrumentus, neatkarīgi no tā, kas ir šie aizņēmēji (6). Minēto noteikumu piemēro un uzrauga Bankas līmenī.

| 15. | Visus aizdevumu pieprasījumus, ko iesniedz nesaistīti aizņēmēji un kas pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], vai jebkuru aizdevumu, kas nodrošina iedarbību uz vienu grupu (kura definēta kā saistītu aizņēmēju grupa ar kopīgu kredītrisku) un pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], paziņo uzraudzības pilnvarniekam, kurš gadījumā, ja situāciju nevar izlemt uzreiz vai viņam nav iesniegta pietiekama informācija, var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja uzraudzības pilnvarniekam tiek iesniegta pietiekama informācija. Minētais termiņš ļaus uzraudzības pilnvarniekam informēt par šo lietu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņems kādu galīgu lēmumu. |
| --- | --- |

15.

Visus aizdevumu pieprasījumus, ko iesniedz nesaistīti aizņēmēji un kas pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], vai jebkuru aizdevumu, kas nodrošina iedarbību uz vienu grupu (kura definēta kā saistītu aizņēmēju grupa ar kopīgu kredītrisku) un pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], paziņo uzraudzības pilnvarniekam, kurš gadījumā, ja situāciju nevar izlemt uzreiz vai viņam nav iesniegta pietiekama informācija, var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja uzraudzības pilnvarniekam tiek iesniegta pietiekama informācija. Minētais termiņš ļaus uzraudzības pilnvarniekam informēt par šo lietu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņems kādu galīgu lēmumu.

| 16. | Kredītpolitika sniedz nepārprotamus norādījumus par aizdevumu pārstrukturēšanu. Tā skaidri definē, kuri aizdevumi ir piemēroti un kādos apstākļos, kā arī izklāsta, kādus noteikumus var piedāvāt piemērotiem klientiem. Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka nodrošina, lai jebkuras pārstrukturēšanas mērķis būtu turpmākās atgūšanas veicināšana Bankā, tādējādi aizsargājot Bankas intereses. Pārstrukturēšanas politika nekādā gadījumā nedrīkst apdraudēt Bankas rentabilitāti nākotnē. Tādēļ Bankas Riska pārvaldības departaments ir atbildīgs par atbilstošu pārstrukturēšanas efektivitātes ziņošanas mehānismu izveidi un ieviešanu, par padziļinātu analīzi attiecībā uz iekšējo un/vai ārējo labāko praksi, par savu secinājumu paziņošanu Kredīta komitejai un padomes Riska komitejai vismaz reizi ceturksnī, par priekšlikumu iesniegšanu izpildāmiem uzlabojumiem saistītajos procesos un politikās, kā arī par to īstenošanas pārraudzību un ziņošanu Kredīta komitejai un padomes Riska komitejai. |
| --- | --- |

16.

Kredītpolitika sniedz nepārprotamus norādījumus par aizdevumu pārstrukturēšanu. Tā skaidri definē, kuri aizdevumi ir piemēroti un kādos apstākļos, kā arī izklāsta, kādus noteikumus var piedāvāt piemērotiem klientiem. Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka nodrošina, lai jebkuras pārstrukturēšanas mērķis būtu turpmākās atgūšanas veicināšana Bankā, tādējādi aizsargājot Bankas intereses. Pārstrukturēšanas politika nekādā gadījumā nedrīkst apdraudēt Bankas rentabilitāti nākotnē. Tādēļ Bankas Riska pārvaldības departaments ir atbildīgs par atbilstošu pārstrukturēšanas efektivitātes ziņošanas mehānismu izveidi un ieviešanu, par padziļinātu analīzi attiecībā uz iekšējo un/vai ārējo labāko praksi, par savu secinājumu paziņošanu Kredīta komitejai un padomes Riska komitejai vismaz reizi ceturksnī, par priekšlikumu iesniegšanu izpildāmiem uzlabojumiem saistītajos procesos un politikās, kā arī par to īstenošanas pārraudzību un ziņošanu Kredīta komitejai un padomes Riska komitejai.

| 17. | Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka pieņem prasījumu un tiesvedības politiku, kuras mērķis būtu maksimāli paplašināt atgūšanu un novērst jebkādu diskrimināciju vai privileģētu attieksmi tiesvedības vadībā. Banka nodrošina visu nepieciešamo pasākumu veikšanu, lai maksimāli palielinātu Bankas atgūtās summas un aizsargātu tās finansiālo stāvokli ilgtermiņā. Par jebkuru pārkāpumu minētās politikas īstenošanā informē uzraudzības pilnvarnieku. |
| --- | --- |

17.

Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka pieņem prasījumu un tiesvedības politiku, kuras mērķis būtu maksimāli paplašināt atgūšanu un novērst jebkādu diskrimināciju vai privileģētu attieksmi tiesvedības vadībā. Banka nodrošina visu nepieciešamo pasākumu veikšanu, lai maksimāli palielinātu Bankas atgūtās summas un aizsargātu tās finansiālo stāvokli ilgtermiņā. Par jebkuru pārkāpumu minētās politikas īstenošanā informē uzraudzības pilnvarnieku.

| 18. | Banka veic kredītriska uzraudzību, izstrādājot detalizētu brīdinājumu un ziņojumu sistēmu, lai Riska pārvaldības departaments varētu: i) identificēt pirmos signālus par aizdevumu pasliktināšanos un saistību neizpildes gadījumiem; ii) novērtēt aizdevumu portfeļa atgūstamību (tostarp, bet neaprobežojoties ar alternatīviem atmaksāšanas avotiem, piemēram, no līdzparādniekiem un galvotājiem, kā arī no ieķīlātā vai pieejamā, bet neieķīlātā nodrošinājuma); iii) novērtēt Bankas vispārējo ietekmi individuālā klienta vai portfeļa aspektā; un iv) vajadzības gadījumā piedāvāt Direktoru padomei korekcijas un uzlabošanas pasākumus. Minēto informāciju dara pieejamu uzraudzības pilnvarniekam. |
| --- | --- |

18.

Banka veic kredītriska uzraudzību, izstrādājot detalizētu brīdinājumu un ziņojumu sistēmu, lai Riska pārvaldības departaments varētu: i) identificēt pirmos signālus par aizdevumu pasliktināšanos un saistību neizpildes gadījumiem; ii) novērtēt aizdevumu portfeļa atgūstamību (tostarp, bet neaprobežojoties ar alternatīviem atmaksāšanas avotiem, piemēram, no līdzparādniekiem un galvotājiem, kā arī no ieķīlātā vai pieejamā, bet neieķīlātā nodrošinājuma); iii) novērtēt Bankas vispārējo ietekmi individuālā klienta vai portfeļa aspektā; un iv) vajadzības gadījumā piedāvāt Direktoru padomei korekcijas un uzlabošanas pasākumus. Minēto informāciju dara pieejamu uzraudzības pilnvarniekam.

Noteikumi, ko piemēro saistītajiem aizņēmējiem

| 19. | Visus noteikumus, kas attiecas uz saistītajiem aizņēmējiem, piemēro Bankas līmenī. |
| --- | --- |

19.

Visus noteikumus, kas attiecas uz saistītajiem aizņēmējiem, piemēro Bankas līmenī.

| 20. | Kredītpolitikā iekļauj īpašu iedaļu ar noteikumiem, kas regulē attiecības ar saistītajiem aizņēmējiem. Saistītie aizņēmēji ir darbinieki, akcionāri, direktori, vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas, un jebkura juridiska persona, kuru tieši vai netieši kontrolē augstākā līmeņa darbinieki (t. i., darbinieki, kuri iesaistīti kredītpolitikas lēmumu pieņemšanas procesā), akcionāri, direktori vai vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas. Plašākā nozīmē par saistītu aizņēmēju ir uzskatāma jebkura valsts iestāde vai valsts kontrolēta organizācija, jebkurš valsts uzņēmums vai valsts aģentūra. Arī politiskās partijas kredītpolitikā ir uzskatāmas par saistītiem aizņēmējiem. Īpašu vērību pievērš lēmumiem par jebkuru aizdevumu pārstrukturēšanu un norakstīšanu pašreizējiem vai bijušajiem darbiniekiem, direktoriem, akcionāriem, vadītājiem un viņu radiniekiem, kā arī politikām, kas tiek ievērotas attiecībā uz aizdevuma nodrošinājuma apķīlāšanas un aresta piemērotību, novērtējumu un reģistrāciju. Saistīto aizņēmēju definīcija ir sīkāk precizēta atsevišķā dokumentā. |
| --- | --- |

20.

Kredītpolitikā iekļauj īpašu iedaļu ar noteikumiem, kas regulē attiecības ar saistītajiem aizņēmējiem. Saistītie aizņēmēji ir darbinieki, akcionāri, direktori, vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas, un jebkura juridiska persona, kuru tieši vai netieši kontrolē augstākā līmeņa darbinieki (t. i., darbinieki, kuri iesaistīti kredītpolitikas lēmumu pieņemšanas procesā), akcionāri, direktori vai vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas. Plašākā nozīmē par saistītu aizņēmēju ir uzskatāma jebkura valsts iestāde vai valsts kontrolēta organizācija, jebkurš valsts uzņēmums vai valsts aģentūra. Arī politiskās partijas kredītpolitikā ir uzskatāmas par saistītiem aizņēmējiem. Īpašu vērību pievērš lēmumiem par jebkuru aizdevumu pārstrukturēšanu un norakstīšanu pašreizējiem vai bijušajiem darbiniekiem, direktoriem, akcionāriem, vadītājiem un viņu radiniekiem, kā arī politikām, kas tiek ievērotas attiecībā uz aizdevuma nodrošinājuma apķīlāšanas un aresta piemērotību, novērtējumu un reģistrāciju. Saistīto aizņēmēju definīcija ir sīkāk precizēta atsevišķā dokumentā.

| 21. | Riska pārvaldības departaments ir atbildīgs par visu to saistīto aizņēmēju grupu kartēšanu, kam ir kopīgs kredītrisks, lai pienācīgi uzraudzītu kredītriska koncentrāciju. |
| --- | --- |

21.

Riska pārvaldības departaments ir atbildīgs par visu to saistīto aizņēmēju grupu kartēšanu, kam ir kopīgs kredītrisks, lai pienācīgi uzraudzītu kredītriska koncentrāciju.

| 22. | Attiecībā uz aizdevumiem fiziskām un juridiskām personām, pamatojoties uz labāko starptautisko praksi, Banka piemēro stingrus individuālos un apkopotos ierobežojumus, kas regulē maksimālo summu aizdevumiem, kurus var piešķirt vienam kredītriskam, kas saistīts ar saistītajiem aizņēmējiem (ja to vispār pieļauj Grieķijas un ES tiesību akti). |
| --- | --- |

22.

Attiecībā uz aizdevumiem fiziskām un juridiskām personām, pamatojoties uz labāko starptautisko praksi, Banka piemēro stingrus individuālos un apkopotos ierobežojumus, kas regulē maksimālo summu aizdevumiem, kurus var piešķirt vienam kredītriskam, kas saistīts ar saistītajiem aizņēmējiem (ja to vispār pieļauj Grieķijas un ES tiesību akti).

| 23. | Banka atsevišķi uzrauga saistīto aizņēmēju, tostarp publiskā sektora struktūru un politisko partiju, ietekmi uz Banku. Saistītajiem aizņēmējiem izsniegtā jaunā aizdevumu produkcija (7) (procentos gadā no Y – 1 fonda (8)) nedrīkst pārsniegt kopējā aizdevumu portfeļa jauno produkciju Grieķijā (procentos gadā no Y – 1 fonda). Šīs Saistības izpilda attiecībā uz katru saistīto aizņēmēju kategoriju atsevišķi (darbinieki, akcionāri, vadītāji, valsts iestādes un politiskās partijas). Saistīto aizņēmēju kredīta novērtējums, kā arī cenu nosacījumi un viņiem piedāvātā iespējamā pārstrukturēšana, nedrīkst būt privileģēti, salīdzinot ar nosacījumiem, ko piedāvā līdzīgiem, bet nesaistītiem aizņēmējiem, lai nodrošinātu godīgu konkurenci Grieķijas ekonomikā. Minēto pienākumu neattiecina uz esošajām vispārīgajām darbinieku shēmām, kas tiem piedāvā subsidētus aizdevumus. Banka katru mēnesi ziņo par minētās ietekmes izmaiņām, jaunās produkcijas apjomu un jaunākajiem pieprasījumiem, kas pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], un šos ziņojumus izskata Kredīta komiteja. |
| --- | --- |

23.

Banka atsevišķi uzrauga saistīto aizņēmēju, tostarp publiskā sektora struktūru un politisko partiju, ietekmi uz Banku. Saistītajiem aizņēmējiem izsniegtā jaunā aizdevumu produkcija (7) (procentos gadā no Y – 1 fonda (8)) nedrīkst pārsniegt kopējā aizdevumu portfeļa jauno produkciju Grieķijā (procentos gadā no Y – 1 fonda). Šīs Saistības izpilda attiecībā uz katru saistīto aizņēmēju kategoriju atsevišķi (darbinieki, akcionāri, vadītāji, valsts iestādes un politiskās partijas). Saistīto aizņēmēju kredīta novērtējums, kā arī cenu nosacījumi un viņiem piedāvātā iespējamā pārstrukturēšana, nedrīkst būt privileģēti, salīdzinot ar nosacījumiem, ko piedāvā līdzīgiem, bet nesaistītiem aizņēmējiem, lai nodrošinātu godīgu konkurenci Grieķijas ekonomikā. Minēto pienākumu neattiecina uz esošajām vispārīgajām darbinieku shēmām, kas tiem piedāvā subsidētus aizdevumus. Banka katru mēnesi ziņo par minētās ietekmes izmaiņām, jaunās produkcijas apjomu un jaunākajiem pieprasījumiem, kas pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], un šos ziņojumus izskata Kredīta komiteja.

| 24. | Kredīta kritēriji, ko piemēro darbiniekiem/vadītājiem/akcionāriem, nav mazāk stingri nekā kritēriji, ko piemēro citiem, nesaistītiem aizņēmējiem. Ja kopējā kredīta ietekme uz kādu darbinieku/vadītāju/akcionāru pārsniedz summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas nodrošinātiem aizdevumiem, un summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas nenodrošinātiem aizdevumiem, par šo ietekmi nekavējoties informē uzraudzības pilnvarnieku, kurš var iejaukties un atlikt aizdevuma piešķiršanu, ievērojot procedūru, kas izklāstīta Saistību III nodaļas 25. punktā. |
| --- | --- |

24.

Kredīta kritēriji, ko piemēro darbiniekiem/vadītājiem/akcionāriem, nav mazāk stingri nekā kritēriji, ko piemēro citiem, nesaistītiem aizņēmējiem. Ja kopējā kredīta ietekme uz kādu darbinieku/vadītāju/akcionāru pārsniedz summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas nodrošinātiem aizdevumiem, un summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas nenodrošinātiem aizdevumiem, par šo ietekmi nekavējoties informē uzraudzības pilnvarnieku, kurš var iejaukties un atlikt aizdevuma piešķiršanu, ievērojot procedūru, kas izklāstīta Saistību III nodaļas 25. punktā.

| 25. | Visus aizdevumu pieprasījumus, ko iesniedz saistītie aizņēmēji un kas pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], vai jebkuru aizdevumu, kas nodrošina iedarbību uz vienu grupu (kura definēta kā saistītu aizņēmēju grupa ar kopīgu kredītrisku) un pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], paziņo uzraudzības pilnvarniekam, kurš gadījumā, ja situāciju nevar izlemt uzreiz vai viņam nav iesniegta pietiekama informācija, var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja uzraudzības pilnvarniekam tiek iesniegta pietiekama informācija. Minētais termiņš ļaus uzraudzības pilnvarniekam informēt par šo lietu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņems kādu galīgu lēmumu. |
| --- | --- |

25.

Visus aizdevumu pieprasījumus, ko iesniedz saistītie aizņēmēji un kas pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], vai jebkuru aizdevumu, kas nodrošina iedarbību uz vienu grupu (kura definēta kā saistītu aizņēmēju grupa ar kopīgu kredītrisku) un pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], paziņo uzraudzības pilnvarniekam, kurš gadījumā, ja situāciju nevar izlemt uzreiz vai viņam nav iesniegta pietiekama informācija, var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja uzraudzības pilnvarniekam tiek iesniegta pietiekama informācija. Minētais termiņš ļaus uzraudzības pilnvarniekam informēt par šo lietu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņems kādu galīgu lēmumu.

| 26. | Pārstrukturējot aizdevumus saistītiem aizņēmējiem, ievēro tādas pašas prasības kā attiecībā uz nesaistītiem aizņēmējiem. Turklāt izveidotās sistēmas un politikas rīcībai ar problemātiskiem aktīviem novērtē un vajadzības gadījumā uzlabo. Tomēr paredzams, ka saistīto aizņēmēju pārstrukturētie aizdevumi tiks paziņoti atsevišķi, vismaz sadalījumā pa aizdevumu aktīvu klasēm un saistīto aizņēmēju veidiem. |
| --- | --- |

26.

Pārstrukturējot aizdevumus saistītiem aizņēmējiem, ievēro tādas pašas prasības kā attiecībā uz nesaistītiem aizņēmējiem. Turklāt izveidotās sistēmas un politikas rīcībai ar problemātiskiem aktīviem novērtē un vajadzības gadījumā uzlabo. Tomēr paredzams, ka saistīto aizņēmēju pārstrukturētie aizdevumi tiks paziņoti atsevišķi, vismaz sadalījumā pa aizdevumu aktīvu klasēm un saistīto aizņēmēju veidiem.

C iedaļa.   Citi ierobežojumi

| 27. | Dividenžu, kuponu, aktīvu pārdošanas ar atpirkšanu, pirkšanas iespējas un atpirkšanas aizliegums. Ja vien Komisija citādi nepiekrīt izņēmumam, Grieķijas Republika uzņemas šādas saistības:






  a) | Banka neapmaksā nekādus kuponus par hibrīdkapitāla instrumentiem (vai jebkuriem citiem instrumentiem, kuriem kuponus var apmaksāt pēc izvēles) vai dividendes par pašu līdzekļu instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem, ja vien tai nav juridiska pienākuma tā rīkoties. [...] Banka neatbrīvo rezerves, lai panāktu šādu stāvokli. Ja rodas šaubas par to, vai šo Saistību nolūkā Bankai ir juridisks pienākums, Banka iesniedz ierosināto kuponu vai dividenžu maksājumu Komisijai, lai saņemtu tās apstiprinājumu; |
| --- | --- | --- |

27.

Dividenžu, kuponu, aktīvu pārdošanas ar atpirkšanu, pirkšanas iespējas un atpirkšanas aizliegums. Ja vien Komisija citādi nepiekrīt izņēmumam, Grieķijas Republika uzņemas šādas saistības:

a)

Banka neapmaksā nekādus kuponus par hibrīdkapitāla instrumentiem (vai jebkuriem citiem instrumentiem, kuriem kuponus var apmaksāt pēc izvēles) vai dividendes par pašu līdzekļu instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem, ja vien tai nav juridiska pienākuma tā rīkoties. [...] Banka neatbrīvo rezerves, lai panāktu šādu stāvokli. Ja rodas šaubas par to, vai šo Saistību nolūkā Bankai ir juridisks pienākums, Banka iesniedz ierosināto kuponu vai dividenžu maksājumu Komisijai, lai saņemtu tās apstiprinājumu;

| b) | Banka neatpērk nekādas savas akcijas un neizmanto pirkšanas iespēju attiecībā uz minētajiem pašu līdzekļu instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem; |
| --- | --- |

b)

Banka neatpērk nekādas savas akcijas un neizmanto pirkšanas iespēju attiecībā uz minētajiem pašu līdzekļu instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem;

| c) | Banka neatpērk hibrīdkapitāla instrumentus. |
| --- | --- |

c)

Banka neatpērk hibrīdkapitāla instrumentus.

| 28. | Iegādes aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka neiegādāsies nekādas daļas nevienā uzņēmumā – ne aktīvus, ne arī pārvestās akcijas. Minētais iegādes aizliegums attiecas gan uz uzņēmumiem, kam juridiski ir uzņēmuma statuss, gan uz aktīvu kopumiem, kas veido uzņēmējdarbību (9).






  i) | Atbrīvojums, kam ir nepieciešams iepriekšējs Komisijas apstiprinājums. Neraugoties uz minēto aizliegumu, Banka pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas un attiecīgā gadījumā pēc HFSF priekšlikuma var iegādāties uzņēmējdarbību un uzņēmumus, ja rodas ārkārtas apstākļi, kuros nepieciešams atjaunot finanšu stabilitāti vai nodrošināt efektīvu konkurenci. |
| --- | --- | --- |

28.

Iegādes aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka neiegādāsies nekādas daļas nevienā uzņēmumā – ne aktīvus, ne arī pārvestās akcijas. Minētais iegādes aizliegums attiecas gan uz uzņēmumiem, kam juridiski ir uzņēmuma statuss, gan uz aktīvu kopumiem, kas veido uzņēmējdarbību (9).

i)

Atbrīvojums, kam ir nepieciešams iepriekšējs Komisijas apstiprinājums. Neraugoties uz minēto aizliegumu, Banka pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas un attiecīgā gadījumā pēc HFSF priekšlikuma var iegādāties uzņēmējdarbību un uzņēmumus, ja rodas ārkārtas apstākļi, kuros nepieciešams atjaunot finanšu stabilitāti vai nodrošināt efektīvu konkurenci.

| ii) | Atbrīvojums, kam nav nepieciešams iepriekšējs Komisijas apstiprinājums. Banka var iegādāties daļas uzņēmumos ar nosacījumu, ka:






  a) | Bankas samaksātā pirkuma cena jebkurā iegādē ir mazāka par [[...] %] no Bankas bilances lieluma (10) Saistību spēkā stāšanās datumā (11); un |
| --- | --- | --- |

ii)

Atbrīvojums, kam nav nepieciešams iepriekšējs Komisijas apstiprinājums. Banka var iegādāties daļas uzņēmumos ar nosacījumu, ka:

a)

Bankas samaksātā pirkuma cena jebkurā iegādē ir mazāka par [[...] %] no Bankas bilances lieluma (10) Saistību spēkā stāšanās datumā (11); un

| b) | Bankas samaksātā kumulatīvā pirkuma cena par visām šādām iegādēm, sākot no Saistību spēkā stāšanās datuma un līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, ir mazāka par [[...] %] no Bankas bilances lieluma Saistību spēkā stāšanās datumā. |
| --- | --- |

b)

Bankas samaksātā kumulatīvā pirkuma cena par visām šādām iegādēm, sākot no Saistību spēkā stāšanās datuma un līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, ir mazāka par [[...] %] no Bankas bilances lieluma Saistību spēkā stāšanās datumā.

| iii) | Darbības, uz kurām neattiecas iegādes aizliegums. Iegādes aizliegums neattiecas uz iegādēm, kas notiek banku uzņēmējdarbības parastajā gaitā, pārvaldot esošos prasījumus pret grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

iii)

Darbības, uz kurām neattiecas iegādes aizliegums. Iegādes aizliegums neattiecas uz iegādēm, kas notiek banku uzņēmējdarbības parastajā gaitā, pārvaldot esošos prasījumus pret grūtībās nonākušiem uzņēmumiem.

| 29. | Reklāmas aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka atturēsies no reklāmas, kurā izmantotas atsauces uz valsts atbalstu, un no jebkādām agresīvām komerciālām stratēģijām, kuras nebūtu iespējamas bez Grieķijas Republikas atbalsta. |
| --- | --- |

29.

Reklāmas aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka atturēsies no reklāmas, kurā izmantotas atsauces uz valsts atbalstu, un no jebkādām agresīvām komerciālām stratēģijām, kuras nebūtu iespējamas bez Grieķijas Republikas atbalsta.

IV NODAĻA.   UZRAUDZĪBAS PILNVARNIEKS

| 1. | Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka grozīs un pagarinās līdz pārstrukturēšanas perioda beigām pilnvaras uzraudzības pilnvarniekam, kuru apstiprinājusi Komisija un 2013. gada 16. janvārī amatā iecēlusi Banka. Banka arī paplašinās minēto pilnvaru apjomu, iekļaujot tajās uzraudzību pār i) pārstrukturēšanas plānu un ii) visām Saistībām, kas minētas šajā dokumentā. |
| --- | --- |

1.

Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka grozīs un pagarinās līdz pārstrukturēšanas perioda beigām pilnvaras uzraudzības pilnvarniekam, kuru apstiprinājusi Komisija un 2013. gada 16. janvārī amatā iecēlusi Banka. Banka arī paplašinās minēto pilnvaru apjomu, iekļaujot tajās uzraudzību pār i) pārstrukturēšanas plānu un ii) visām Saistībām, kas minētas šajā dokumentā.

| 2. | Četras nedēļas pēc Saistību spēkā stāšanās datuma Grieķijas Republika iesniedz Komisijai visus grozīto pilnvaru noteikumus, iekļaujot tajos visas prasības, kas jāizpilda, lai uzraudzības pilnvarnieks varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar šīm Saistībām. |
| --- | --- |

2.

Četras nedēļas pēc Saistību spēkā stāšanās datuma Grieķijas Republika iesniedz Komisijai visus grozīto pilnvaru noteikumus, iekļaujot tajos visas prasības, kas jāizpilda, lai uzraudzības pilnvarnieks varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar šīm Saistībām.

| 3. | Papildu noteikumi par uzraudzības pilnvarnieku ir izklāstīti atsevišķā dokumentā. |
| --- | --- |

3.

Papildu noteikumi par uzraudzības pilnvarnieku ir izklāstīti atsevišķā dokumentā.

Ģenerālsekretāre

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

(2)  Šajā summa nav ietvertas nekādas TEKE/Skelos Exygiansis (banku noregulējuma shēmas) izmaksas.

(3)  Tas neattiecas uz nekustamā īpašuma pārdošanu. Šādā gadījumā Banka var sniegt finansējumu Pircējam, ja šī jaunā kreditēšana tiek veikta atbilstoši piesardzīgai kreditēšanas praksei. Lai pārbaudītu atbilstību saistībām par aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu ne-Grieķijas aktīviem, vērā ņem ikvienu jaunu kreditēšanas gadījumu, kas ietilpst ne-Grieķijas aktīvu definīcijā.

(4)  Šajās Saistībās terminu “aizdevumi” interpretē largo sensu, kā jebkura veida finansējumu, piemēram, kā kredītlīniju, galvojumu utt.

(5)  Skaidrības labad – “citas bankas” ir jebkura banka vai finanšu iestāde visā pasaulē.

(6)  Skaidrības labad – minētās Saistības attiecas uz visiem aizņēmējiem, tostarp uz Bankas privātbankas klientiem.

(7)  Skaidrības labad – ar jauno aizdevumu produkciju jāsaprot arī aizdevumu pagarināšana un esošo aizdevumu pārstrukturēšana.

(8)  Skaidrības labad – “procenti gadā no Y–1 fonda” ir jaunā produkcija kā procenti no fonda iepriekšējā gada beigās. RWA summa ir summa gada beigās.

(9)  Skaidrības labad – šajās Saistībās Bankas privātā akciju kapitāla/riska kapitāla uzņēmējdarbība ir izslēgta no šo Saistību jomas. Attiecībā uz to Bankai ir jāiesniedz Komisijai oficiāls lūgums, iekļaujot tajā minētās struktūras uzņēmējdarbības plānu.

(10)  Skaidrības labad – šajās Saistībās bilances lielums ir vienāds ar Bankas kopējiem aktīviem.

(11)  Skaidrības labad – gadījumā, ja Komisijas apstiprinājums par iegādes aizlieguma atcelšanu ir iegūts saskaņā ar Saistību III nodaļas 28. punkta i) apakšpunktu, Bankas bilanci Saistību spēkā stāšanās datumā aprēķina, iekļaujot arī iegādāto struktūru aktīvus vai iegādātos aktīvus iegādes dienā.

---

I papildinājums

MAKROEKONOMISKĀS PROGNOZES PAR IEKŠZEMES OPERĀCIJĀM GRIEĶIJĀ

| Procentuālā gada izaugsme (ja nav norādīts citādi) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulatīvais izaugsmes rādītājs 2013.–2017. gadā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP | – 6,4 | – 4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominālais aizdevumu pieaugums Grieķijā | – 6,4 | – 4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| IKP deflators | – 0,8 | – 1,1 | – 0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Īpašuma cenas | – 11,7 | – 10 | – 5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Nominālie mājsaimniecību rīcībā esošie ienākumi | – 8,8 | – 9,5 | – 0,3 | – 0,4 | 2,6 | 3,6 | – 4,5 |
| Privātā sektora noguldījumi | – 7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Bezdarbs (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| ECB pārfinansēšanas likme (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| NPL veidošanās kulminācija | | | 2014. gada 2. pusgads | | | | |
| Euribor, 3 mēneši (vidēji, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Kapitāla tirgu pieejamība – repo darījumi | | JĀ – bez maksimālā ierobežojuma | |
| Kapitāla tirgus pieejamība – segtās/augstākā līmeņa nenodrošinātās obligācijas | | JĀ – katras līdz EUR 500 miljoniem | JĀ – katras līdz EUR 1 miljardam | JĀ – bez maksimālā ierobežojuma | |

Procentuālā gada izaugsme (ja nav norādīts citādi)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulatīvais izaugsmes rādītājs 2013.–2017. gadā

Reālais IKP

– 6,4

– 4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominālais aizdevumu pieaugums Grieķijā

– 6,4

– 4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

IKP deflators

– 0,8

– 1,1

– 0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Īpašuma cenas

– 11,7

– 10

– 5

0

2

3,5

Nominālie mājsaimniecību rīcībā esošie ienākumi

– 8,8

– 9,5

– 0,3

– 0,4

2,6

3,6

– 4,5

Privātā sektora noguldījumi

– 7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Bezdarbs (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

ECB pārfinansēšanas likme (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

NPL veidošanās kulminācija

2014. gada 2. pusgads

Euribor, 3 mēneši (vidēji, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Kapitāla tirgu pieejamība – repo darījumi

JĀ – bez maksimālā ierobežojuma

Kapitāla tirgus pieejamība – segtās/augstākā līmeņa nenodrošinātās obligācijas

JĀ – katras līdz EUR 500 miljoniem

JĀ – katras līdz EUR 1 miljardam

JĀ – bez maksimālā ierobežojuma

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 10.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 183/91 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 183/91

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 95 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz transportlīdzeklī esošu personu aizsardzību sānu sadursmes gadījumā [2015/1093]

Ar visiem grozījumiem līdz

grozījumu 03. sērijas 4. papildinājumam, kas stājās spēkā 2014. gada 10. jūnijā

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikācijas un testi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transportlīdzekļa tipa pārveidojumi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

10.

| 11. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu, kā arī tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

11.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma izkārtojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metode, kā noteikt H punktu un faktisko rumpja leņķi mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sadursmes testa procedūra |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mobilās deformējamās barjeras parametri |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sānu triecientesta manekena tehniskais apraksts |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sānu triecientesta manekena uzstādīšana |
| --- | --- |

7.

| 8. | Daļējs tests |
| --- | --- |

8.

| 9. | Testa procedūras to personu aizsardzībai, kuras atrodas transportlīdzeklī, ko darbina ar augstsprieguma elektrisko strāvu, un aizsardzībai pret elektrolīta noplūdi |
| --- | --- |

9.

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz tādu M1 un N1
   (1) kategorijas transportlīdzekļu pasažieru salona konstrukcijas noturību sānu sadursmes gadījumā, kuru zemākā sēdekļa R punkts atrodas ne vairāk kā 700 mm virs zemes, ja transportlīdzekļa stāvoklis atbilst šo noteikumu 2.10. punktā noteiktajai atskaites masai.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 2.1. | “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz pasažieru salona konstrukcijas noturību sānu sadursmes gadījumā. |
| --- | --- |

2.1.

“Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz pasažieru salona konstrukcijas noturību sānu sadursmes gadījumā.

| 2.2. | “Transportlīdzekļa tips” ir vienas kategorijas mehāniskie transportlīdzekļi, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:






  2.2.1. | transportlīdzekļa garums, platums un klīrenss tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētos izpildes rādītājus; |
| --- | --- | --- |

2.2.

“Transportlīdzekļa tips” ir vienas kategorijas mehāniskie transportlīdzekļi, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

2.2.1.

transportlīdzekļa garums, platums un klīrenss tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētos izpildes rādītājus;

| 2.2.2. | pasažieru salona sānu sienu konstrukcija, izmēri, forma un materiāli tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētos izpildes rādītājus; |
| --- | --- |

2.2.2.

pasažieru salona sānu sienu konstrukcija, izmēri, forma un materiāli tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētos izpildes rādītājus;

| 2.2.3. | pasažieru salona forma un iekšējie izmēri un aizsardzības sistēmu tips tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētos izpildes rādītājus; |
| --- | --- |

2.2.3.

pasažieru salona forma un iekšējie izmēri un aizsardzības sistēmu tips tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētos izpildes rādītājus;

| 2.2.4. | motora atrašanās vieta (priekšā, aizmugurē vai vidū) un vērsums (šķērsām vai garenvirzienā) tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētā triecientesta rezultātus; |
| --- | --- |

2.2.4.

motora atrašanās vieta (priekšā, aizmugurē vai vidū) un vērsums (šķērsām vai garenvirzienā) tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētā triecientesta rezultātus;

| 2.2.5. | pašmasa tiktāl, ciktāl tā var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētos izpildes rādītājus; |
| --- | --- |

2.2.5.

pašmasa tiktāl, ciktāl tā var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētos izpildes rādītājus;

| 2.2.6. | papildu aprīkojums vai iekšējā apdare tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētos izpildes rādītājus; |
| --- | --- |

2.2.6.

papildu aprīkojums vai iekšējā apdare tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētos izpildes rādītājus;

| 2.2.7. | priekšējās(-o) sēdvietas(-u) tips un R punkta atrašanās vieta tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētos izpildes rādītājus; |
| --- | --- |

2.2.7.

priekšējās(-o) sēdvietas(-u) tips un R punkta atrašanās vieta tiktāl, ciktāl tie var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētos izpildes rādītājus;

| 2.2.8. | REESS novietojums tiktāl, ciktāl tas var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētā triecientesta rezultātus. |
| --- | --- |

2.2.8.

REESS novietojums tiktāl, ciktāl tas var negatīvi ietekmēt šajos noteikumos paredzētā triecientesta rezultātus.

| 2.3. | “Pasažieru salons” ir telpa, kurā uzturas transportlīdzeklī esošas personas un kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējie stikli un priekšējā starpsiena, kā arī pakaļējā nodalījuma starpsienas plakne vai pakaļējo sēdekļu atzveltnes atbalsta plakne.






  2.3.1. | “Pasažieru salons transportlīdzeklī esošu personu aizsardzības ziņā” ir telpa, kurā uzturas transportlīdzeklī esošas personas un kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējie stikli un priekšējā starpsiena, kā arī pakaļējā nodalījuma starpsienas plakne vai pakaļējo sēdekļu atzveltnes atbalsta plakne. |
| --- | --- | --- |

2.3.

“Pasažieru salons” ir telpa, kurā uzturas transportlīdzeklī esošas personas un kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējie stikli un priekšējā starpsiena, kā arī pakaļējā nodalījuma starpsienas plakne vai pakaļējo sēdekļu atzveltnes atbalsta plakne.

2.3.1.

“Pasažieru salons transportlīdzeklī esošu personu aizsardzības ziņā” ir telpa, kurā uzturas transportlīdzeklī esošas personas un kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējie stikli un priekšējā starpsiena, kā arī pakaļējā nodalījuma starpsienas plakne vai pakaļējo sēdekļu atzveltnes atbalsta plakne.

| 2.3.2. | “Pasažieru salons elektrodrošības novērtējuma vajadzībām” ir telpa, kurā uzturas transportlīdzeklī esošas personas un kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējie stikli, priekšējā starpsiena un pakaļējā starpsiena vai pakaļējās durvis, kā arī elektroaizsardzības aizsegi un korpusi, kas paredzēti, lai transportlīdzeklī esošas personas aizsargātu pret tiešu pieskaršanos spriegumaktīvām augstsprieguma daļām. |
| --- | --- |

2.3.2.

“Pasažieru salons elektrodrošības novērtējuma vajadzībām” ir telpa, kurā uzturas transportlīdzeklī esošas personas un kuru ierobežo jumts, grīda, sānu sienas, durvis, ārējie stikli, priekšējā starpsiena un pakaļējā starpsiena vai pakaļējās durvis, kā arī elektroaizsardzības aizsegi un korpusi, kas paredzēti, lai transportlīdzeklī esošas personas aizsargātu pret tiešu pieskaršanos spriegumaktīvām augstsprieguma daļām.

| 2.4. | “R punkts” jeb “sēdvietas atskaites punkts” ir atskaites punkts, ko nosaka transportlīdzekļa ražotājs un:






  2.4.1. | kam ir koordinātes, kuras noteiktas attiecībā pret transportlīdzekļa konstrukciju; |
| --- | --- | --- |

2.4.

“R punkts” jeb “sēdvietas atskaites punkts” ir atskaites punkts, ko nosaka transportlīdzekļa ražotājs un:

2.4.1.

kam ir koordinātes, kuras noteiktas attiecībā pret transportlīdzekļa konstrukciju;

| 2.4.2. | kas atbilst rumpja/augšstilbu rotācijas punkta (H punkta) teorētiskajam stāvoklim tās parastās vadītāja pozīcijas vai lietošanas pozīcijas zemākajā un vistālāk uz aizmuguri atvirzītajā stāvoklī, ko katrai noteiktajai sēdvietai norādījis transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

2.4.2.

kas atbilst rumpja/augšstilbu rotācijas punkta (H punkta) teorētiskajam stāvoklim tās parastās vadītāja pozīcijas vai lietošanas pozīcijas zemākajā un vistālāk uz aizmuguri atvirzītajā stāvoklī, ko katrai noteiktajai sēdvietai norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

| 2.5. | “H punkts” ir tāds, kā aprakstīts šo noteikumu 3. pielikumā. |
| --- | --- |

2.5.

“H punkts” ir tāds, kā aprakstīts šo noteikumu 3. pielikumā.

| 2.6. | “Degvielas tvertnes tilpums” ir transportlīdzekļa ražotāja norādītais degvielas tvertnes tilpums. |
| --- | --- |

2.6.

“Degvielas tvertnes tilpums” ir transportlīdzekļa ražotāja norādītais degvielas tvertnes tilpums.

| 2.7. | “Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai vertikālajai vidusplaknei. |
| --- | --- |

2.7.

“Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai vertikālajai vidusplaknei.

| 2.8. | “Aizsardzības sistēma” ir ierīces, kas paredzētas transportlīdzeklī esošu personu piesprādzēšanai un/vai aizsardzībai. |
| --- | --- |

2.8.

“Aizsardzības sistēma” ir ierīces, kas paredzētas transportlīdzeklī esošu personu piesprādzēšanai un/vai aizsardzībai.

| 2.9. | “Aizsardzības sistēmas tips” ir vienas kategorijas aizsardzības ierīces, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos: | tehnoloģija; |
| --- | --- | --- |

2.9.

“Aizsardzības sistēmas tips” ir vienas kategorijas aizsardzības ierīces, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

tehnoloģija;

| | ģeometrija; |
| --- | --- |

ģeometrija;

| | materiāli. |
| --- | --- |

materiāli.

| 2.10. | “Atskaites masa” ir transportlīdzekļa pašmasa, kam pieskaitīti 100 kg (t. i., sānu triecientesta manekena un tā aprīkojuma masa). |
| --- | --- |

2.10.

“Atskaites masa” ir transportlīdzekļa pašmasa, kam pieskaitīti 100 kg (t. i., sānu triecientesta manekena un tā aprīkojuma masa).

| 2.11. | “Pašmasa” ir tāda tehniskā kārtībā esoša transportlīdzekļa masa, kurā nav vadītāja, pasažieru vai kravas, bet kura degvielas tvertne piepildīta līdz 90 % no tās tilpuma un kurā attiecīgā gadījumā atrodas parastais darbarīku komplekts un rezerves ritenis. |
| --- | --- |

2.11.

“Pašmasa” ir tāda tehniskā kārtībā esoša transportlīdzekļa masa, kurā nav vadītāja, pasažieru vai kravas, bet kura degvielas tvertne piepildīta līdz 90 % no tās tilpuma un kurā attiecīgā gadījumā atrodas parastais darbarīku komplekts un rezerves ritenis.

| 2.12. | “Mobila deformējama barjera” ir iekārta, ar kuru izdara triecienu testējamam transportlīdzeklim. Tā sastāv no vagonetes un triecienelementa. |
| --- | --- |

2.12.

“Mobila deformējama barjera” ir iekārta, ar kuru izdara triecienu testējamam transportlīdzeklim. Tā sastāv no vagonetes un triecienelementa.

| 2.13. | “Triecienelements” ir mobilas deformējamas barjeras priekšdaļā uzstādīts pret triecienu neizturīgs elements. |
| --- | --- |

2.13.

“Triecienelements” ir mobilas deformējamas barjeras priekšdaļā uzstādīts pret triecienu neizturīgs elements.

| 2.14. | “Vagonete” ir konstrukcija ar riteņiem, kas brīvi kustas pa tās garenasi trieciena punktā. Tās priekšdaļa balsta triecienelementu. |
| --- | --- |

2.14.

“Vagonete” ir konstrukcija ar riteņiem, kas brīvi kustas pa tās garenasi trieciena punktā. Tās priekšdaļa balsta triecienelementu.

| 2.15. | “Augstspriegums” ir elektriskās detaļas vai ķēdes sprieguma klase, ja tās darba sprieguma vidējā kvadrātiskā vērtība (rms) ir > 60 V un ≤ 1 500 V (līdzstrāva) vai > 30 V un ≤ 1 000 V (maiņstrāva). |
| --- | --- |

2.15.

“Augstspriegums” ir elektriskās detaļas vai ķēdes sprieguma klase, ja tās darba sprieguma vidējā kvadrātiskā vērtība (rms) ir > 60 V un ≤ 1 500 V (līdzstrāva) vai > 30 V un ≤ 1 000 V (maiņstrāva).

| 2.16. | “Atkārtoti uzlādējama enerģijas akumulēšanas sistēma (REESS)” ir atkāroti uzlādējama enerģijas akumulēšanas sistēma, kas nodrošina elektroenerģiju piedziņai. |
| --- | --- |

2.16.

“Atkārtoti uzlādējama enerģijas akumulēšanas sistēma (REESS)” ir atkāroti uzlādējama enerģijas akumulēšanas sistēma, kas nodrošina elektroenerģiju piedziņai.

| 2.17. | “Elektroaizsardzības aizsegs” ir daļa, kas nodrošina aizsardzību pret tiešu pieskaršanos spriegumaktīvām augstsprieguma daļām. |
| --- | --- |

2.17.

“Elektroaizsardzības aizsegs” ir daļa, kas nodrošina aizsardzību pret tiešu pieskaršanos spriegumaktīvām augstsprieguma daļām.

| 2.18. | “Elektropiedziņa” ir elektriskā ķēde, kurā ietverts(-i) vilces motors(-i) un var būt ietverta arī REESS, elektroenerģijas pārveidošanas sistēma, elektroniskie pārveidotāji, saistītā vadu un kabeļu instalācija un savienotāji un savienotājsistēma REESS uzlādei. |
| --- | --- |

2.18.

“Elektropiedziņa” ir elektriskā ķēde, kurā ietverts(-i) vilces motors(-i) un var būt ietverta arī REESS, elektroenerģijas pārveidošanas sistēma, elektroniskie pārveidotāji, saistītā vadu un kabeļu instalācija un savienotāji un savienotājsistēma REESS uzlādei.

| 2.19. | “Spriegumaktīvas daļas” ir strāvvadošas daļas, kurām parastos lietošanas apstākļos paredzēts pievadīt elektroenerģiju. |
| --- | --- |

2.19.

“Spriegumaktīvas daļas” ir strāvvadošas daļas, kurām parastos lietošanas apstākļos paredzēts pievadīt elektroenerģiju.

| 2.20. | “Atklāta strāvvadoša daļa” ir strāvvadoša daļa, kurai var pieskarties, ievērojot aizsardzības līmeni IPXXB, un kurai nepietiekamas izolācijas apstākļos tiek pievadīta elektroenerģija. Tas ietver daļas zem pārsega, kuru var noņemt, neizmantojot instrumentus. |
| --- | --- |

2.20.

“Atklāta strāvvadoša daļa” ir strāvvadoša daļa, kurai var pieskarties, ievērojot aizsardzības līmeni IPXXB, un kurai nepietiekamas izolācijas apstākļos tiek pievadīta elektroenerģija. Tas ietver daļas zem pārsega, kuru var noņemt, neizmantojot instrumentus.

| 2.21. | “Tieša pieskaršanās” ir personu pieskaršanās spriegumaktīvām augstsprieguma daļām. |
| --- | --- |

2.21.

“Tieša pieskaršanās” ir personu pieskaršanās spriegumaktīvām augstsprieguma daļām.

| 2.22. | “Netieša pieskaršanās” ir personu pieskaršanās atklātajām strāvvadošajām daļām. |
| --- | --- |

2.22.

“Netieša pieskaršanās” ir personu pieskaršanās atklātajām strāvvadošajām daļām.

| 2.23. | “Aizsardzības līmenis IPXXB” ir aizsardzība pret pieskaršanos spriegumaktīvām augstsprieguma daļām, ko nodrošina ar elektroaizsardzības aizsegu vai korpusu un testē, izmantojot posmaino testēšanas pirkstu (līmenis IPXXB), kā aprakstīts 4. pielikuma 9. punktā. |
| --- | --- |

2.23.

“Aizsardzības līmenis IPXXB” ir aizsardzība pret pieskaršanos spriegumaktīvām augstsprieguma daļām, ko nodrošina ar elektroaizsardzības aizsegu vai korpusu un testē, izmantojot posmaino testēšanas pirkstu (līmenis IPXXB), kā aprakstīts 4. pielikuma 9. punktā.

| 2.24. | “Darba spriegums” ir ražotāja norādītā lielākā elektriskās ķēdes sprieguma vidējā kvadrātiskā vērtība (rms), kura var rasties starp strāvvadošajām daļām pārtrauktas ķēdes apstākļos vai parastos darbības apstākļos. Ja elektriskā ķēde ir sadalīta ar galvanisku izolāciju, darba spriegumu nosaka attiecīgi katrai ķēdes daļai atsevišķi. |
| --- | --- |

2.24.

“Darba spriegums” ir ražotāja norādītā lielākā elektriskās ķēdes sprieguma vidējā kvadrātiskā vērtība (rms), kura var rasties starp strāvvadošajām daļām pārtrauktas ķēdes apstākļos vai parastos darbības apstākļos. Ja elektriskā ķēde ir sadalīta ar galvanisku izolāciju, darba spriegumu nosaka attiecīgi katrai ķēdes daļai atsevišķi.

| 2.25. | “Savienotājsistēma atkārtoti uzlādējamas enerģijas akumulēšanas sistēmas (REESS) uzlādei” ir elektriskā ķēde, ko izmanto REESS uzlādei no ārēja elektroenerģijas avota, ietverot transportlīdzekļa pievadu. |
| --- | --- |

2.25.

“Savienotājsistēma atkārtoti uzlādējamas enerģijas akumulēšanas sistēmas (REESS) uzlādei” ir elektriskā ķēde, ko izmanto REESS uzlādei no ārēja elektroenerģijas avota, ietverot transportlīdzekļa pievadu.

| 2.26. | “Elektriskā šasija” ir elektriski savienotu strāvvadošo daļu komplekts, kura elektrisko potenciālu izmanto kā atsauces vērtību. |
| --- | --- |

2.26.

“Elektriskā šasija” ir elektriski savienotu strāvvadošo daļu komplekts, kura elektrisko potenciālu izmanto kā atsauces vērtību.

| 2.27. | “Elektriskā ķēde” ir tādu savienotu spriegumaktīvu augstsprieguma daļu kopums, kuras ir konstruētas tā, lai parastos darbības apstākļos tām tiktu pievadīta elektroenerģija. |
| --- | --- |

2.27.

“Elektriskā ķēde” ir tādu savienotu spriegumaktīvu augstsprieguma daļu kopums, kuras ir konstruētas tā, lai parastos darbības apstākļos tām tiktu pievadīta elektroenerģija.

| 2.28. | “Elektroenerģijas pārveidošanas sistēma” ir sistēma (piemēram, kurināmā elements), kas ražo un piegādā elektroenerģiju elektriskajai piedziņai. |
| --- | --- |

2.28.

“Elektroenerģijas pārveidošanas sistēma” ir sistēma (piemēram, kurināmā elements), kas ražo un piegādā elektroenerģiju elektriskajai piedziņai.

| 2.29. | “Elektroniskais pārveidotājs” ir ierīce, kas spēj kontrolēt un/vai pārveidot elektroenerģiju elektriskajai piedziņai. |
| --- | --- |

2.29.

“Elektroniskais pārveidotājs” ir ierīce, kas spēj kontrolēt un/vai pārveidot elektroenerģiju elektriskajai piedziņai.

| 2.30. | “Korpuss” ir daļa, ar ko norobežo iekšējās vienības un nodrošina aizsardzību pret jebkāda veida tiešu pieskaršanos. |
| --- | --- |

2.30.

“Korpuss” ir daļa, ar ko norobežo iekšējās vienības un nodrošina aizsardzību pret jebkāda veida tiešu pieskaršanos.

| 2.31. | “Augstsprieguma kopne” ir elektriskā ķēde, ietverot savienotājsistēmu REESS uzlādei, kas darbojas augstspriegumā. |
| --- | --- |

2.31.

“Augstsprieguma kopne” ir elektriskā ķēde, ietverot savienotājsistēmu REESS uzlādei, kas darbojas augstspriegumā.

| 2.32. | “Cietais izolators” ir vadu instalācijas izolācijas pārklājums, ar kuru pārklāj daļas, lai aizsargātu pret jebkāda veida tiešu pieskaršanos spriegumaktīvām augstsprieguma daļām. Tas ietver pārklājumus, ar kuriem izolē savienotāju spriegumaktīvās augstsprieguma daļas, un laku vai krāsu, kas paredzēta izolācijas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

2.32.

“Cietais izolators” ir vadu instalācijas izolācijas pārklājums, ar kuru pārklāj daļas, lai aizsargātu pret jebkāda veida tiešu pieskaršanos spriegumaktīvām augstsprieguma daļām. Tas ietver pārklājumus, ar kuriem izolē savienotāju spriegumaktīvās augstsprieguma daļas, un laku vai krāsu, kas paredzēta izolācijas nodrošināšanai.

| 2.33. | “Automātiskais atvienotājs” ir ierīce, kuras iedarbībā elektroenerģijas avoti galvaniski tiek atvienoti no elektropiedziņas augstsprieguma ķēdes pārējiem elementiem. |
| --- | --- |

2.33.

“Automātiskais atvienotājs” ir ierīce, kuras iedarbībā elektroenerģijas avoti galvaniski tiek atvienoti no elektropiedziņas augstsprieguma ķēdes pārējiem elementiem.

| 2.34. | “Atklāta tipa vilces baterija” ir ar šķidrumu uzpildīta baterija, kas ražo ūdeņraža gāzi, kura tiek izvadīta atmosfērā. |
| --- | --- |

2.34.

“Atklāta tipa vilces baterija” ir ar šķidrumu uzpildīta baterija, kas ražo ūdeņraža gāzi, kura tiek izvadīta atmosfērā.

| 2.35. | “Automātiska durvju aizslēgšanas sistēma” ir sistēma, kas automātiski aizslēdz durvis tad, kad transportlīdzeklis sasniedzis iepriekš noteiktu ātrumu, vai citos ražotāja noteiktos apstākļos. |
| --- | --- |

2.35.

“Automātiska durvju aizslēgšanas sistēma” ir sistēma, kas automātiski aizslēdz durvis tad, kad transportlīdzeklis sasniedzis iepriekš noteiktu ātrumu, vai citos ražotāja noteiktos apstākļos.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz transportlīdzeklī esošu personu aizsardzību sānu sadursmes gadījumā iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

3.2.   Pieteikumam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:

| 3.2.1. | transportlīdzekļa tipa sīks apraksts attiecībā uz tā konstrukciju, izmēriem, formu un materiāliem; |
| --- | --- |

3.2.1.

transportlīdzekļa tipa sīks apraksts attiecībā uz tā konstrukciju, izmēriem, formu un materiāliem;

| 3.2.2. | transportlīdzekļa fotogrāfijas un/vai diagrammas un rasējumi, kuros redzama transportlīdzekļa tipa priekšpuse, sāns un aizmugure pretskatā, un sīki izstrādāts konstrukcijas sānu daļas projekts; |
| --- | --- |

3.2.2.

transportlīdzekļa fotogrāfijas un/vai diagrammas un rasējumi, kuros redzama transportlīdzekļa tipa priekšpuse, sāns un aizmugure pretskatā, un sīki izstrādāts konstrukcijas sānu daļas projekts;

| 3.2.3. | transportlīdzekļa masa, kā noteikts šo noteikumu 2.11. punktā; |
| --- | --- |

3.2.3.

transportlīdzekļa masa, kā noteikts šo noteikumu 2.11. punktā;

| 3.2.4. | pasažieru salona forma un iekšējie izmēri; |
| --- | --- |

3.2.4.

pasažieru salona forma un iekšējie izmēri;

| 3.2.5. | transportlīdzekļa attiecīgajā pusē uzstādītās iekšējās apdares un aizsardzības sistēmu apraksts; |
| --- | --- |

3.2.5.

transportlīdzekļa attiecīgajā pusē uzstādītās iekšējās apdares un aizsardzības sistēmu apraksts;

| 3.2.6. | elektroenerģijas avota tipa vispārīgs apraksts, tā novietojums un elektropiedziņas veids (piemēram, hibrīda piedziņa vai elektropiedziņa). |
| --- | --- |

3.2.6.

elektroenerģijas avota tipa vispārīgs apraksts, tā novietojums un elektropiedziņas veids (piemēram, hibrīda piedziņa vai elektropiedziņa).

3.3.   Apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs ir tiesīgs iesniegt jebkurus datus un veikto testu rezultātus, kas ļauj secināt, ka pietiekami precīza prasību izpilde ir iespējama ar prototipa transportlīdzekļiem.

3.4.   Apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugu iesniedz par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam.

3.4.1.   Transportlīdzekli, kas neietver visas tipam raksturīgās sastāvdaļas, var pieņemt testiem, ja var pierādīt, ka neiekļauto sastāvdaļu trūkums negatīvi neietekmē šo noteikumu prasībās paredzētos izpildes rādītājus.

3.4.2.   Apstiprinājuma pieteikuma iesniedzēja pienākums ir pierādīt, ka 3.4.1. punktā minētais pieteikums atbilst šo noteikumu prasībām.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst 5. punkta prasībām, piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

4.2.   Šaubu gadījumā, pārbaudot transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām, ņem vērā visu ražotāja sniegto informāciju vai testa rezultātus, kurus var ņemt vērā, apstiprinot tehniskā dienesta veikto atbilstības pārbaudi.

4.3.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 03, kas atbilst 03. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kas ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kuri šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma piešķiršanas dienai. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nepiešķir tādu pašu apstiprinājuma numuru citam transportlīdzekļa tipam.

4.4.   Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprināšanu vai apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, nosūta, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, pievienojot fotogrāfijas un/vai diagrammas un rasējumus, ko iesniedzis apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs un kuru formāts nepārsniedz A4 (210 × 297 mm) vai kas ir salocīti šādā formātā un ir attiecīgā mērogā.

4.5.   Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautiski atzītu apstiprinājuma marķējumu, kuru veido:

| 4.5.1. | aplis, kurā ir burts E, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- |

4.5.1.

aplis, kurā ir burts E, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2);

| 4.5.2. | pa labi no 4.5.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts R, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.5.2.

pa labi no 4.5.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts R, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

4.6.   Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti nolīgumam, tad valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.5.1. punktā aprakstītais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās slejās pa labi no 4.5.1. punktā aprakstītā simbola.

4.7.   Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.8.   Apstiprinājuma marķējums atrodas ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

4.9.   Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu piemēri.

5.   SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI

5.1.   Transportlīdzekli testē saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumu.

5.1.1.   Testu veic vadītāja pusē, izņemot gadījumus, kad asimetriskas sānu struktūras, ja tādas ir, ir tik atšķirīgas, ka ietekmē izpildes rādītājus sānu trieciena gadījumā. Šādā gadījumā, ražotājam vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, var izmantot jebkuru no 5.1.1.1. vai 5.1.1.2. punktā noteiktajām alternatīvām.

5.1.1.1.   Ražotājs par apstiprināšanu atbildīgajai iestādei sniedz informāciju par izpildes rādītāju savietojamību salīdzinājumā ar vadītāja pusi, ja testu veic šajā pusē.

5.1.1.2.   Ja tipa apstiprinātājai iestādei radušās bažas par transportlīdzekļa konstrukciju, tā nolemj veikt testu vadītāja sēdvietai pretējā pusē, ko uzskata par visvairāk apdraudētu sadursmes gadījumā.

5.1.2.   Tehniskais dienests pēc apspriešanās ar ražotāju var pieprasīt veikt testu, novietojot sēdekli pozīcijā, kas nav 4. pielikuma 5.5.1. punktā norādītā pozīcija. Šo pozīciju norāda testa ziņojumā (3).

5.1.3.   Šā testa rezultātus uzskata par apmierinošiem, ja ir izpildīti 5.2. un 5.3. punktā izklāstītie nosacījumi.

5.2.   Izpildes kritēriji

Ar elektropiedziņu aprīkotie transportlīdzekļi turklāt atbilst 5.3.7. punkta prasībām. To var nodrošināt, saskaņā ar ražotāja pieprasījumu un pēc tehniskā dienesta apstiprinājuma veicot atsevišķu triecientestu, ar nosacījumu, ka elektriskās sastāvdaļas neietekmē attiecīgā tipa transportlīdzeklī esošu personu aizsardzības līmeni, kas paredzēts šo noteikumu 5.2.1.–5.3.5. punktā. Ja šis nosacījums izpildās, 5.3.7. punkta prasības pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumā noteiktajām metodēm, izņemot 6. un 7. punktu un 1. un 2. papildinājumu. Sānu triecientesta manekenu uzstāda priekšējā sēdeklī sānā, pa kuru izdara triecienu.

5.2.1.   Izpildes kritēriji, kas sadursmes testam noteikti saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikuma 1. papildinājumu, atbilst šādiem nosacījumiem:

5.2.1.1.   izpildes kritērijs attiecībā uz galvu (HPC) ir mazāks par vai vienāds ar 1 000; ja saskare ar galvu nenotiek, HPC nemēra vai neaprēķina, bet norāda, ka “saskare ar galvu nenotiek”;

5.2.1.2.   izpildes kritēriji attiecībā uz krūškurvi ir šādi:

| a) | ribu ieliekuma kritērijs (RDC) ir mazāks par vai vienāds ar 42 mm; |
| --- | --- |

a)

ribu ieliekuma kritērijs (RDC) ir mazāks par vai vienāds ar 42 mm;

| b) | mīksto audu kritērijs (VC) ir mazāks par vai vienāds ar 1,0 m/s. |
| --- | --- |

b)

mīksto audu kritērijs (VC) ir mazāks par vai vienāds ar 1,0 m/s.

Pārejas posma laikā, kas ilgst divus gadus pēc šo noteikumu 10.2. punktā norādītās dienas, V * °C vērtība nav kritērijs apstiprinājuma testa izturēšanai vai neizturēšanai, taču šī vērtība jāreģistrē testa ziņojumā un apstiprinātājām iestādēm jāveic to uzskaite. Pēc šā pārejas laika VC vērtība 1,0 m/s kļūst par kritēriju apstiprinājuma testa izturēšanai vai neizturēšanai, izņemot gadījumus, kad nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, nolemj citādi;

5.2.1.3.   izpildes kritērijs attiecībā uz iegurni ir šāds:

maksimālais spēks uz kaunuma kaula simfīzi (PSPF) ir mazāks par vai vienāds ar 6 kN;

5.2.1.4.   izpildes kritērijs attiecībā uz vēderdobumu ir šāds:

maksimālais spēks uz vēderdobumu (APF) ir mazāks par vai vienāds ar 2,5 kN iekšējo spēku (kas atbilst 4,5 kN ārējam spēkam).

5.3.   Īpašās prasības

5.3.1.   Testa laikā nevienas durvis nedrīkst atvērties.

5.3.1.1.   Ja automātiska durvju aizslēgšanas sistēma ir uzstādīta kā papildu aprīkojums un/vai vadītājs to var atspējot, šīs prasības izpildi pārbauda, pēc ražotāja izvēles izmantojot vienu no turpmāk norādītajām divām testa procedūrām:

5.3.1.1.1.   ja testu veic saskaņā ar 4. pielikuma 5.2.2.1. punktu, ražotājs papildus pierāda tehniskajam dienestam (piemēram, izmantojot ražotāja iekšējos datus), ka tad, ja sistēma nav uzstādīta vai ja sistēma ir atspējota, trieciena gadījumā nevienas durvis neatvērsies;

5.3.1.1.2.   ja testu veic saskaņā ar 4. pielikuma 5.2.2.2. punktu, ražotājs papildus pierāda, ka Noteikumu Nr. 11 03. grozījumu sērijas 6.1.4. punktā noteiktās inerces slodzes prasības ir izpildītas atslēgtajām durvīm sānā, pa kuru nedod triecienu.

5.3.2.   Durvīm sānā, pa kuru nedod triecienu, pēc trieciena jābūt atslēgtām.

5.3.2.1.   Ja transportlīdzeklī ir uzstādīta automātiska durvju aizslēgšanas sistēma, durvīm jābūt aizslēgtām pirms trieciena brīža un atslēgtām pēc trieciena vismaz sānā, pa kuru nedod triecienu.

5.3.2.2.   Ja automātiska durvju aizslēgšanas sistēma ir uzstādīta kā papildu aprīkojums un/vai vadītājs to var atspējot, šīs prasības izpildi pārbauda, pēc ražotāja izvēles izmantojot vienu no turpmāk norādītajām divām testa procedūrām:

5.3.2.2.1.   ja testu veic saskaņā ar 4. pielikuma 5.2.2.1. punktu, ražotājs papildus pierāda tehniskajam dienestam (piemēram, izmantojot ražotāja iekšējos datus), ka tad, ja sistēma nav uzstādīta vai ja sistēma ir atspējota, durvis sānā, pa kuru nedod triecienu, pēc trieciena ir atslēgtas;

5.3.2.2.2.   ja testu veic saskaņā ar 4. pielikuma 5.2.2.2. punktu, ražotājs papildus pierāda, ka, piemērojot Noteikumu Nr. 11 03. grozījumu sērijas 6.1.4. punktā noteikto inerces slodzi, atslēgtās durvis sānā, pa kuru nedod triecienu, paliek atslēgtas.

5.3.3.   Pēc trieciena bez darbarīku izmantošanas ir iespējams:

| 5.3.3.1. | atvērt pietiekamu skaitu durvju, kas vajadzīgs pasažieru normālai iekāpšanai un izkāpšanai, un, ja nepieciešams, noliekt sēdekļu atzveltnes vai sēdekļus, lai varētu evakuēt visas transportlīdzeklī esošās personas; |
| --- | --- |

5.3.3.1.

atvērt pietiekamu skaitu durvju, kas vajadzīgs pasažieru normālai iekāpšanai un izkāpšanai, un, ja nepieciešams, noliekt sēdekļu atzveltnes vai sēdekļus, lai varētu evakuēt visas transportlīdzeklī esošās personas;

| 5.3.3.2. | atbrīvot manekenu no aizsardzības sistēmas; |
| --- | --- |

5.3.3.2.

atbrīvot manekenu no aizsardzības sistēmas;

| 5.3.3.3. | izņemt manekenu no transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

izņemt manekenu no transportlīdzekļa.

5.3.4.   Neviena iekšējā iekārta vai sastāvdaļa nedrīkst atdalīties, ievērojami palielinot risku gūt ievainojumus no asiem izvirzījumiem vai robotām malām.

5.3.5.   Ir pieļaujami pārrāvumi, kas radušies paliekošas deformācijas rezultātā, ja tie nepalielina risku gūt ievainojumus.

5.3.6.   Ja pēc sadursmes šķidruma noplūde no degvielas padeves iekārtas ir nepārtraukta, noplūdes ātrums nedrīkst pārsniegt 30 g/min; ja šķidrums no degvielas padeves sistēmas sajaucas ar šķidrumiem no citām sistēmām un šos dažādos šķidrumus nevar viegli atdalīt un atpazīt, novērtējot nepārtraukto noplūdi, ņem vērā visus savāktos šķidrumus.

5.3.7.   Pēc testa, kas veikts saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumā paredzēto procedūru, augstsprieguma elektropiedziņa un augstsprieguma sastāvdaļas un sistēmas, kas ir galvaniski savienotas ar elektropiedziņas augstsprieguma kopni, atbilst šādām prasībām.

5.3.7.1.   Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu

Pēc trieciena testa izpildās vismaz viens no četriem 5.3.7.1.1.–5.3.7.1.4.2. punktā norādītajiem kritērijiem.

Ja transportlīdzeklī iebūvēta automātiskā atvienotāja funkcija vai ierīce(-es), kas galvaniski sadala elektropiedziņas ķēdi braukšanas režīmā, atvienotā ķēde vai katra dalītā ķēde atsevišķi pēc atvienošanas funkcijas aktivizēšanas atbilst vismaz vienam no turpmāk norādītajiem kritērijiem.

Tomēr 5.3.7.1.4. punktā noteiktos kritērijus nepiemēro, ja vairāk nekā viens augstsprieguma kopnes daļas potenciāls nav aizsargāts saskaņā ar aizsardzības līmeņa IPXXB nosacījumiem.

Ja testu veic apstākļos, kad augstsprieguma sistēmas daļai(-ām) netiek pievadīta elektroenerģija, aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu attiecīgajai(-ām) daļai(-ām) pierāda saskaņā ar 5.3.7.1.3. vai 5.3.7.1.4. punktu.

Attiecībā uz savienotājsistēmu REESS uzlādei, kam braukšanas režīmā netiek pievadīta elektroenerģija, izpildās vismaz viens no četriem 5.3.7.1.1.–5.3.7.1.4. punktā norādītajiem kritērijiem

5.3.7.1.1.   Nav augstsprieguma

Augstsprieguma kopņu spriegumi Vb, V1 un V2 saskaņā ar 9. pielikuma 2. punktu ir vienādi ar vai mazāki par 30 V (maiņstrāva) vai 60 V (līdzstrāva).

5.3.7.1.2.   Zema elektroenerģija

Augstsprieguma kopņu kopējā enerģija (TE) ir mazāka nekā 2,0 džouli, ja to mēra saskaņā ar 9. pielikuma 3. punktā norādīto testa procedūru, izmantojot formulu (a). Kopējo enerģiju (TE) alternatīvi var aprēķināt ar augstsprieguma kopnes izmērīto spriegumu Vb un ražotāja norādīto X-kondensatoru (Cx) kapacitāti saskaņā ar 9. pielikuma 3. punkta formulu (b).

Enerģija, ko uzkrāj Y-kondensatoros (TEy1, TEy2), arī ir mazāka nekā 2,0 džouli. To aprēķina, izmantojot izmērītos augstsprieguma kopņu un elektriskās šasijas spriegumus V1 un V2 un ražotāja norādīto Y-kondensatoru kapacitāti, saskaņā ar 9. pielikuma 3. punkta formulu c).

5.3.7.1.3.   Fiziskā aizsardzība

Aizsardzībai pret tiešu pieskaršanos spriegumaktīvām augstsprieguma daļām nodrošina aizsardzības līmeni IPXXB.

Turklāt, lai nodrošinātu aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu, ko var izraisīt netieša pieskaršanās, pretestība starp visām atklātajām strāvvadošajām daļām un elektrisko šasiju ir mazāka nekā 0,1 oms, ja strāvas stiprums ir ne mazāks kā 0,2 ampēri.

Šī prasība ir ievērota, ja galvaniskais savienojums ir nodrošināts ar metināšanu.

5.3.7.1.4.   Izolācijas pretestība

Izpildās 5.3.7.1.4.1. un 5.3.7.1.4.2. punktā norādītie kritēriji.

Mērījumus veic saskaņā ar 9. pielikuma 5. punktu.

5.3.7.1.4.1.   Elektropiedziņa, kas sastāv no atsevišķām līdzstrāvas vai maiņstrāvas kopnēm.

Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir savstarpēji galvaniski izolētas, izolācijas pretestība starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju (Ri, kā noteikts 9. pielikuma 5. punktā) ir vismaz 100 Ω/V pie darba sprieguma līdzstrāvas kopnēm un vismaz 500 Ω/V pie darba sprieguma maiņstrāvas kopnēm.

5.3.7.1.4.2.   Elektropiedziņa, kas sastāv no kombinētām līdzstrāvas un maiņstrāvas kopnēm

Ja maiņstrāvas augstsprieguma kopnes un līdzstrāvas augstsprieguma kopnes ir galvaniski savienotas, izolācijas pretestība starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju (Ri, kā noteikts 9. pielikuma 5. punktā) ir vismaz 500 Ω/V pie darba sprieguma.

Tomēr, ja visām maiņstrāvas augstsprieguma kopnēm ir nodrošināts aizsardzības līmenis IPXXB vai maiņstrāvas spriegums ir vienāds ar vai mazāks par 30 V pēc transportlīdzekļa trieciena, izolācijas pretestība starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju (Ri, kā noteikts 9. pielikuma 5. punktā) ir vismaz 100 Ω/V pie darba sprieguma.

5.3.7.2.   Elektrolīta noplūde

No trieciena brīža līdz 30 minūtēm pēc trieciena pasažieru salonā nedrīkst noplūst elektrolīts no REESS, un no REESS noplūdušā elektrolīta apjoms nedrīkst būt lielāks par 7 %, izņemot atklāta tipa vilces baterijas ārpus pasažieru salona. No atklāta tipa vilces baterijām ārpus pasažieru salona drīkst noplūst ne vairāk kā 7 % un maksimāli 5,0 l elektrolīta.

Ražotājs pierāda atbilstību saskaņā ar 9. pielikuma 6. punktu.

5.3.7.3.   REESS novietojuma saglabāšana

REESS, kas atrodas pasažieru salonā, paliek vietā, kur tās ir uzstādītas, un REESS sastāvdaļas paliek REESS korpusā.

Neviena REESS daļa, kas atrodas ārpus pasažieru salona elektrodrošības novērtējuma vajadzībām, triecientesta laikā vai pēc tā nedrīkst iekļūt pasažieru salonā.

Ražotājs pierāda atbilstību saskaņā ar 9. pielikuma 7. punktu.

6.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA PĀRVEIDOJUMI

6.1.   Par visiem pārveidojumiem, kas ietekmē konstrukciju, sēdekļu skaitu un tipu, iekšējo apdari vai piederumus, vai transportlīdzekļa vadības ierīču vai mehānisko daļu izvietojumu un kas var ietekmēt transportlīdzekļa sānu daļas enerģijas absorbcijas spēju, paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas piešķir apstiprinājumu. Tipa apstiprinātāja iestāde var vai nu:

6.1.1.   uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām; vai

6.1.2.   par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa ziņojumu.

6.1.2.1.   Pēc jebkura transportlīdzekļa pārveidojuma, kas ietekmē transportlīdzekļa vispārējo konstrukciju, vai jebkurām atskaites masas izmaiņām, kas pārsniedz 8 %, jāatkārto tests, kas aprakstīts 4. pielikumā, ja iestāde uzskata, ka šāds pārveidojums vai izmaiņas būtiski ietekmētu testa rezultātus.

6.1.2.2.   Ja tehniskais dienests pēc apspriešanās ar transportlīdzekļa ražotāju uzskata, ka transportlīdzekļa tipa pārveidojumi nav bijuši tik nozīmīgi, lai vajadzētu atkārtot pilnu testu, var veikt daļēju testu. To dara gadījumos, ja atskaites masa ne vairāk kā par 8 % atšķiras no transportlīdzekļa sākotnējās masas vai nav mainīts priekšējo sēdvietu skaits. Sēdekļu tipa vai iekšējās apdares izmaiņu gadījumā nav vajadzīgs automātiski veikt pilnu atkārtotu testu. Piemērs, kā rīkoties šādā gadījumā, aprakstīts 8. pielikumā.

6.2.   Par apstiprinājuma atzīšanu vai atteikumu, norādot izmaiņas, saskaņā ar 4.4. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

6.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas sagatavota par šādu paplašinājumu.

7.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas procedūras atbilst procedūrām, kas izklāstītas nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), ar šādām prasībām.

7.1.   Katrs transportlīdzeklis, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavots atbilstoši apstiprinātajam tipam, izpildot 5. punktā izklāstītās prasības.

7.2.   Apstiprinājuma turētājs nodrošina, ka visiem transportlīdzekļu tipiem tiek veikti vismaz tie testi, kas skar mērījumu veikšanu.

7.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst pārbaudīt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šādas pārbaudes parasti notiek reizi divos gados.

8.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

8.1.   Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts transportlīdzekļa tipam, var atsaukt, ja netiek izpildītas 7.1. punktā noteiktās prasības vai ja izvēlētais transportlīdzeklis vai transportlīdzekļi neiztur 7.2. punktā noteiktās pārbaudes.

8.2.   Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc savu agrāk piešķirto apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, tūlīt par to paziņo pārējām nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

9.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīga paziņojuma saņemšanas minētā iestāde, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, par to informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus.

10.   PĀREJAS NOTEIKUMI

10.1.   No 02. grozījumu sērijas 1. papildinājuma oficiālās spēkā stāšanās dienas nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 02. grozījumu sērijas 1. papildinājumu.

10.2.   Pēc 12 mēnešiem kopš 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, tipa apstiprinājumus piešķir tikai tiem transportlīdzekļu tipiem, kuri atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

10.3.   Pēc 60 mēnešiem kopš 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, drīkst atteikt pirmo valsts reģistrāciju (pirmreizēju nodošanu ekspluatācijā) tiem transportlīdzekļiem, kuri neatbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

10.4.   Pēc 36 mēnešiem kopš 02. grozījumu sērijas 1. papildinājuma spēkā stāšanās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, tipa apstiprinājumus piešķir tikai tiem transportlīdzekļu tipiem, kuri atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sērijas 1. papildinājumu.

10.5.   Pēc 84 mēnešiem kopš 02. grozījumu sērijas 1. papildinājuma spēkā stāšanās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, drīkst atteikt pirmo valsts reģistrāciju (pirmreizēju nodošanu ekspluatācijā) tiem transportlīdzekļiem, kuri neatbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sērijas 1. papildinājumu.

10.6.   No 03. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

10.7.   Pēc 24 mēnešiem kopš 03. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, tipa apstiprinājumus piešķir tikai tiem transportlīdzekļu tipiem, kuri atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

Tomēr transportlīdzekļiem ar augstsprieguma elektropiedziņu piešķir papildu 12 mēnešu periodu, ja ražotājs pierāda tehniskajam dienestam, ka transportlīdzeklis nodrošina līdzvērtīgu aizsardzības līmeni tādam, kas paredzēts šajos noteikumos, kuri grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

10.8.   Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt paplašinājumus tiem apstiprinājumiem, kas izsniegti saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām, ja šādi paplašinājumi neietver izmaiņas transportlīdzekļa piedziņas sistēmā.

Tomēr pēc 48 mēnešiem kopš 03. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas paplašinājumus tiem apstiprinājumiem, kas izsniegti saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām, pēc šā datuma nepiešķir transportlīdzekļiem ar augstsprieguma elektropiedziņu.

10.9.   Ja šo noteikumu 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās brīdī jau ir spēkā valsts prasības attiecībā uz drošības noteikumiem transportlīdzekļiem ar augstsprieguma elektropiedziņu, nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, drīkst atteikt valsts apstiprinājumu šādiem transportlīdzekļiem, kuri neatbilsts valsts prasībām, ja vien šie transportlīdzekļi nav apstiprināti saskaņā ar šo noteikumu 03. grozījumu sēriju.

10.10.   Pēc 48 mēnešiem kopš šo noteikumu 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, drīkst atteikt valsts vai reģionālu tipa apstiprinājumu un drīkst atteikt pirmo valsts vai reģionālo reģistrāciju (pirmreizēju nodošanu ekspluatācijā) transportlīdzeklim ar augstsprieguma elektropiedziņu, kurš neatbilst šo noteikumu 03. grozījumu sērijas prasībām.

10.11.   Transportlīdzekļu apstiprinājumi saskaņā ar šo noteikumu 02. grozījumu sēriju, kurus neskar 03. grozījumu sērija, paliek spēkā, un nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, turpina tos pieņemt.

10.12.   Līdz 18 mēnešiem pēc šo noteikumu 03. grozījumu sērijas 3. papildinājuma spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var turpināt piešķirt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu 03. grozījumu sēriju, neņemot vērā 3. papildinājuma noteikumus.

11.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU, KĀ ARĪ TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas ir atbildīgi par apstiprinājuma testu veikšanu, kā arī tās tipa apstiprinātājas iestādes nosaukumu un adresi, kura piešķir apstiprinājumu un kurai jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  1958. gada nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, 3. pielikums – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)  Līdz 2000. gada 30. septembrim testa prasību vajadzībām garenvirziena normālās regulēšanas diapazonu ierobežo tā, lai H punkts atrastos durvju atvēruma garuma robežās.

---

1. PIELIKUMS

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZKĀRTOJUMS

A PARAUGS

(Sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

Image

Šis transportlīdzeklim piestiprinātais apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz transportlīdzeklī esošu pasažieru aizsardzību sānu sadursmes gadījumā ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 95 ar apstiprinājuma numuru 031424. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar prasībām noteikumos Nr. 95, kuri grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

B PARAUGS

(Sk. šo noteikumu 4.6. punktu)

Image

Šis transportlīdzeklim piestiprinātais apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 95 un 24 (1). Pirmie divi apstiprinājuma numuru cipari norāda, ka datumos, kad piešķirti attiecīgie apstiprinājumi, Noteikumos Nr. 95 bija ietverta 03. grozījumu sērija un Noteikumos Nr. 24 bija ietverta 03. grozījumu sērija.

---

(1)  Pēdējais numurs ir tikai piemērs.

---

3. PIELIKUMS

Metode, kā noteikt H punktu un faktisko rumpja leņķi mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām (1)

| 1. papildinājums – | Trīsdimensiju H punkta ierīces (3-D H ierīce) apraksts (1) |
| --- | --- |

1. papildinājums –

| 2. papildinājums – | Trīsdimensiju koordinātu sistēma (1) |
| --- | --- |

2. papildinājums –

| 3. papildinājums – | Atskaites dati par sēdvietām (1) |
| --- | --- |

3. papildinājums –

---

(1)  Procedūra ir aprakstīta Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (RE.3) 1. pielikumā (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

4. PIELIKUMS

SADURSMES TESTA PROCEDŪRA

1.   IEKĀRTAS

1.1.   Testēšanas vieta

Testēšanas zona ir pietiekami liela, lai tajā būtu iespējams novietot mobilas deformējamas barjeras dzinējsistēmu un uzstādīt testa aprīkojumu un lai pēc trieciena tajā varētu pārvietoties transportlīdzeklis, kuram dots trieciens. Daļa, kurā notiek trieciens pa transportlīdzekli un tā pārvietošanās, ir horizontāla, līdzena un tīra, kā arī līdzinās parastai, sausai, tīrai ceļa virsmai.

2.   TESTA APSTĀKĻI

2.1.   Testējamais transportlīdzeklis ir nekustīgs.

2.2.   Mobilā deformējamā barjera atbilst parametriem, kas noteikti šo noteikumu 5. pielikumā. Pārbaudes prasības izklāstītas 5. pielikuma papildinājumos. Mobilā deformējamā barjera ir aprīkota ar piemērotu ierīci, kas novērš otru triecienu pa transportlīdzekli, kuram dots trieciens.

2.3.   Mobilās deformējamās barjeras gareniskās vertikālās vidusplaknes trajektorija ir perpendikulāra triecienu saņemošā transportlīdzekļa gareniskajai vertikālajai vidusplaknei.

2.4.   Mobilās deformējamās barjeras gareniskā vertikālā vidusplakne ± 25 mm robežās atbilst vertikālajai šķērsplaknei, kas iet caur tā priekšējā sēdekļa R punktu, kas atrodas testētā transportlīdzekļa tajā pusē, kurā dots trieciens. Horizontālā vidusplakne, ko ierobežo priekšējās virsmas ārējās vertikālās sānu plaknes, trieciena brīdī atrodas starp divām plaknēm, kuras nosaka pirms testa un kuras atrodas 25 mm virs un zem iepriekš noteiktās plaknes.

2.5.   Instrumenti atbilst ISO standartam 6487:1987, ja vien šajos noteikumos nav noteikts citādi.

2.6.   Testa manekena stabilizētā temperatūra sānu triecientestā ir 22 ± 4 °C.

3.   TESTA ĀTRUMS

Mobilās deformējamās barjeras ātrums trieciena brīdī ir 50 ± 1 km/h. Šo ātrumu stabilizē vismaz 0,5 m pirms trieciena. Mērījumu precizitāte ir 1 %. Tomēr, ja tests veikts ar lielāku trieciena ātrumu un transportlīdzeklis atbildis prasībām, testu uzskata par apmierinošu.

4.   TRANSPORTLĪDZEKĻA STĀVOKLIS

4.1.   Vispārīga specifikācija

Testējamais transportlīdzeklis ir izgatavots sērijveidā, tam ir viss standarta aprīkojums, un tas ir normālā braukšanas kārtībā. Var trūkt dažu sastāvdaļu vai tās var aizstāt ar ekvivalentām masām, ja skaidri redzams, ka šis trūkums vai aizstāšana neietekmē testa rezultātus.

Ražotājam un tehniskajam dienestam vienojoties, ir atļauts mainīt degvielas sistēmu tā, lai atbilstošs degvielas daudzums varētu tikt izmantots motora vai elektroenerģijas pārveidošanas sistēmas darbināšanai.

4.2.   Transportlīdzekļa aprīkojuma specifikācija

Testējamā transportlīdzeklī ir viss papildu aprīkojums vai apdares elementi, kas varētu ietekmēt testa rezultātus.

4.3.   Transportlīdzekļa masa

4.3.1.   Testējamā transportlīdzekļa atskaites masa atbilst šo noteikumu 2.10. punktā noteiktajai masai. Transportlīdzekļa masu pielāgo ar precizitāti ± 1 % no atskaites masas.

4.3.2.   Degvielas tvertni piepilda ar ūdeni līdz 90 % no pilnas degvielas tvertnes masas, kā noteicis ražotājs, ar pielaidi ± 1 % robežās.

Šī prasība neattiecas uz ūdeņraža degvielas tvertnēm.

4.3.3.   Visas citas sistēmas (bremzes, dzesēšana u. c.) var būt tukšas; šādā gadījumā šķidrumu masu kompensē.

4.3.4.   Ja mēraparāta masa transportlīdzeklī pārsniedz pieļaujamos 25 kg, to drīkst kompensēt ar samazinājumiem, kam nav būtiskas ietekmes uz testa rezultātiem.

4.3.5.   Mēraparāta masa nedrīkst mainīt katras ass atskaites slodzi vairāk kā par 5 %, jebkurā variantā nepārsniedzot 20 kg.

5.   TRANSPORTLĪDZEKĻA SAGATAVOŠANA

5.1.   Sānu logi ir aizvērti vismaz trieciena pusē.

5.2.   Durvis ir aizvērtas, bet nav aizslēgtas.

5.2.1.   Tomēr, ja transportlīdzeklī ir uzstādīta automātiska durvju aizslēgšanas sistēma, nodrošina, lai pirms testa visas sānu durvis būtu aizslēgtas.

5.2.2.   Ja automātiska durvju aizslēgšanas sistēma ir uzstādīta kā papildu aprīkojums un/vai vadītājs to var atspējot, pēc ražotāja izvēles izmanto vienu no divām turpmāk norādītajām procedūrām.

| 5.2.2.1. | Pirms testa sākšanas visas sānu durvis aizslēdz manuāli. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Pirms testa sākšanas visas sānu durvis aizslēdz manuāli.

| 5.2.2.2. | Nodrošina, ka pirms trieciena durvis sānā, pa kuru dod triecienu, nav aizslēgtas, bet durvis sānā, pa kuru nedod triecienu, ir aizslēgtas; šā testa vajadzībām automātisko durvju aizslēgšanas sistēmu drīkst ignorēt. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Nodrošina, ka pirms trieciena durvis sānā, pa kuru dod triecienu, nav aizslēgtas, bet durvis sānā, pa kuru nedod triecienu, ir aizslēgtas; šā testa vajadzībām automātisko durvju aizslēgšanas sistēmu drīkst ignorēt.

5.3.   Transmisija atrodas neitrālā pozīcijā, un stāvbremze nav iedarbināta.

5.4.   Sēdekļa regulējamos elementus komforta vajadzībām, ja tādi ir, noregulē transportlīdzekļa ražotāja noteiktajā pozīcijā.

5.5.   Sēdekli ar manekenu un tā elementus, ja tie ir regulējami, noregulē šādi.

| 5.5.1. | Garenvirziena regulēšanas ierīci ar ieslēgtu bloķēšanas ierīci novieto pozīcijā, kas ir vistuvāk viduspunktam starp galējo priekšējo un galējo aizmugurējo pozīciju; ja viduspunkts atrodas starp divām pozīcijām, izvēlas to pozīciju, kas ir vairāk uz aizmuguri. |
| --- | --- |

5.5.1.

Garenvirziena regulēšanas ierīci ar ieslēgtu bloķēšanas ierīci novieto pozīcijā, kas ir vistuvāk viduspunktam starp galējo priekšējo un galējo aizmugurējo pozīciju; ja viduspunkts atrodas starp divām pozīcijām, izvēlas to pozīciju, kas ir vairāk uz aizmuguri.

| 5.5.2. | Pagalvi noregulē tādā veidā, lai tā augšējā virsma atrastos manekena galvas smaguma centra līmenī; ja tas nav iespējams, pagalvim jābūt galējā augšējā pozīcijā. |
| --- | --- |

5.5.2.

Pagalvi noregulē tādā veidā, lai tā augšējā virsma atrastos manekena galvas smaguma centra līmenī; ja tas nav iespējams, pagalvim jābūt galējā augšējā pozīcijā.

| 5.5.3. | Ja ražotājs nav norādījis citādi, sēdekļa atzveltni novieto tā, lai trīsdimensiju H punkta ierīces rumpja atskaites līnija atrastos 25° ± 1° leņķī pret aizmuguri. |
| --- | --- |

5.5.3.

Ja ražotājs nav norādījis citādi, sēdekļa atzveltni novieto tā, lai trīsdimensiju H punkta ierīces rumpja atskaites līnija atrastos 25° ± 1° leņķī pret aizmuguri.

| 5.5.4. | Visi pārējie sēdekļa regulējumi atrodas regulējuma diapazona viduspunktā; tomēr, ja transportlīdzekļa tipam ir regulējami un fiksēti sēdekļi, augstumu noregulē pozīcijā, kas atbilst fiksēta sēdekļa augstumam. Ja attiecīgajos regulējuma diapazona viduspunktos nav pieejamas bloķēšanas pozīcijas, izmanto tās pozīcijas, kas ir nākamās aiz viduspunkta virzienā uz aizmuguri, uz leju vai uz transportlīdzekļa ārējo malu. Regulēšanai, kas notiek ar rotācijas palīdzību (noliekšana), regulēšanas virziens uz aizmuguri ir virziens, kad manekena galva tiek virzīta uz aizmuguri. Ja manekens neietilpst pasažierim parasti paredzētajā vietā, piemēram, tā galva atduras pret griestu polsterējumu, nodrošina 1 cm atstarpi, šajā nolūkā izmantojot (norādītajā secībā) papildu regulēšanas iespējas, sēdekļa atzveltnes leņķi vai regulēšanu uz priekšu un atpakaļ. |
| --- | --- |

5.5.4.

Visi pārējie sēdekļa regulējumi atrodas regulējuma diapazona viduspunktā; tomēr, ja transportlīdzekļa tipam ir regulējami un fiksēti sēdekļi, augstumu noregulē pozīcijā, kas atbilst fiksēta sēdekļa augstumam. Ja attiecīgajos regulējuma diapazona viduspunktos nav pieejamas bloķēšanas pozīcijas, izmanto tās pozīcijas, kas ir nākamās aiz viduspunkta virzienā uz aizmuguri, uz leju vai uz transportlīdzekļa ārējo malu. Regulēšanai, kas notiek ar rotācijas palīdzību (noliekšana), regulēšanas virziens uz aizmuguri ir virziens, kad manekena galva tiek virzīta uz aizmuguri. Ja manekens neietilpst pasažierim parasti paredzētajā vietā, piemēram, tā galva atduras pret griestu polsterējumu, nodrošina 1 cm atstarpi, šajā nolūkā izmantojot (norādītajā secībā) papildu regulēšanas iespējas, sēdekļa atzveltnes leņķi vai regulēšanu uz priekšu un atpakaļ.

5.6.   Ja ražotājs nav norādījis citādi, pārējos priekšējos sēdekļus, ja iespējams, noregulē tādā pašā pozīcijā, kādā atrodas sēdeklis ar manekenu.

5.7.   Ja stūres rats ir regulējams, visus noregulējumus iestata viduspozīcijās.

5.8.   Gaisa spiediens riepās atbilst transportlīdzekļa ražotāja noteiktajam spiedienam.

5.9.   Testējamo transportlīdzekli novieto horizontāli attiecībā pret tā sasveres asi un ar atbalstiem notur šādā pozīcijā, līdz sānu triecientesta manekens ir novietots paredzētajā vietā un ir pabeigti visi priekšdarbi.

5.10.   Transportlīdzeklis ir parastajā stāvoklī saskaņā ar 4.3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Transportlīdzekļus ar balstiekārtu, kas ļauj regulēt to klīrensu, testē, to noregulējot normālas izmantošanas apstākļiem, kad ātrums ir 50 km/h, kā noteicis transportlīdzekļa ražotājs. Vajadzības gadījumā to nodrošina ar papildu stiprinājumu palīdzību, bet šādi stiprinājumi nedrīkst ietekmēt testējamā transportlīdzekļa reakciju trieciena laikā.

5.11.   Elektropiedziņas pielāgošana

5.11.1.   REESS ir tādā uzlādes stāvoklī, kas nodrošina piedziņas parastu darbību, kā to ieteicis ražotājs.

5.11.2.   Elektropiedziņai pievada elektroenerģiju, darbinot vai nedarbinot oriģinālos elektroenerģijas avotus (piemēram, motora ģeneratoru, REESS vai elektroenerģijas pārveidošanas sistēmu), tomēr:

| 5.11.2.1. | ražotājam un tehniskajam dienestam vienojoties, ir atļauts veikt testu, ja elektropiedziņai vai tās daļām netiek pievadīta elektroenerģija, ciktāl tas neietekmē testa rezultātus negatīvi. Elektropiedziņas daļām, kurām netiek pievadīta elektroenerģija, aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu pierāda ar fizisku aizsardzību vai izolācijas pretestību un attiecīgiem papildu pierādījumiem; |
| --- | --- |

5.11.2.1.

ražotājam un tehniskajam dienestam vienojoties, ir atļauts veikt testu, ja elektropiedziņai vai tās daļām netiek pievadīta elektroenerģija, ciktāl tas neietekmē testa rezultātus negatīvi. Elektropiedziņas daļām, kurām netiek pievadīta elektroenerģija, aizsardzību pret elektriskās strāvas triecienu pierāda ar fizisku aizsardzību vai izolācijas pretestību un attiecīgiem papildu pierādījumiem;

| 5.11.2.2. | ja ir pieejams automātiskais atvienotājs, pēc ražotāja pieprasījuma ir atļauts veikt testu ar automātisko atvienotāju ieslēgtā stāvoklī. Šajā gadījumā pierāda, ka automātiskais atvienotājs darbotos triecientesta laikā. Tas ietver automātiskās aktivācijas signālu un galvanisku atvienošanu, ņemot vērā apstākļus trieciena laikā. |
| --- | --- |

5.11.2.2.

ja ir pieejams automātiskais atvienotājs, pēc ražotāja pieprasījuma ir atļauts veikt testu ar automātisko atvienotāju ieslēgtā stāvoklī. Šajā gadījumā pierāda, ka automātiskais atvienotājs darbotos triecientesta laikā. Tas ietver automātiskās aktivācijas signālu un galvanisku atvienošanu, ņemot vērā apstākļus trieciena laikā.

6.   SĀNU TRIECIENTESTA MANEKENS UN TĀ UZSTĀDĪŠANA

6.1.   Sānu triecientesta manekens atbilst 6. pielikumā noteiktajām specifikācijām, un to novieto priekšējā sēdeklī trieciena pusē saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikumā izklāstīto procedūru.

6.2.   Izmanto transportlīdzeklim paredzētās drošības jostas vai citas ierobežotājsistēmas. Jostām jābūt apstiprināta tipa jostām saskaņā ar Noteikumiem Nr. 16 vai citām līdzvērtīgām prasībām, un tām jābūt uzmontētām uz stiprinājumiem, kas atbilst Noteikumiem Nr. 14 vai citām līdzvērtīgām prasībām.

6.3.   Drošības jostu vai ierobežotājsistēmu noregulē atbilstoši manekenam saskaņā ar ražotāja norādījumiem; ja ražotāja norādījumu nav, augstumu noregulē viduspozīcijā; ja šī pozīcija nav pieejama, izmanto nākamo zemāko pozīciju.

7.   MĒRĪJUMI, KO VEIC AR SĀNU TRIECIENTESTA MANEKENU

7.1.   Reģistrē šādu mērierīču nolasījumus.

7.1.1.   Mērījumi manekena galvā

Galīgais triaksiālais paātrinājums ir vērsts uz galvas smaguma centru. Galvas kanāla instrumenti atbilst ISO standartam 6487:1987

| | CFC: 1 000 Hz un |
| --- | --- |

CFC: 1 000 Hz un

| | CAC: 150 g |
| --- | --- |

CAC: 150 g

7.1.2.   Mērījumi manekena krūškurvī

Trīs krūškurvja ribu ieliekuma kanāli atbilst ISO standartam 6487:1987

| | CFC: 1 000 Hz |
| --- | --- |

CFC: 1 000 Hz

| | CAC: 60 mm |
| --- | --- |

CAC: 60 mm

7.1.3.   Mērījumi manekena iegurnī

Iegurņa kanāls, uz kuru tiek izdarīts spiediens, atbilst ISO standartam 6487:1987

| | CFC: 1 000 Hz |
| --- | --- |

CFC: 1 000 Hz

| | CAC: 15 kN |
| --- | --- |

CAC: 15 kN

7.1.4   Mērījumi manekena vēderdobumā

Vēderdobuma kanāli, uz kuriem tiek izdarīts spiediens, atbilst ISO standartam 6487:1987

| | CFC: 1 000 Hz |
| --- | --- |

CFC: 1 000 Hz

| | CAC: 5 kN |
| --- | --- |

CAC: 5 kN

1. papildinājums

IZPILDES DATU NOTEIKŠANA

Nepieciešamie testa rezultāti norādīti šo noteikumu 5.2. punktā.

1.   IZPILDES KRITĒRIJS ATTIECĪBĀ UZ GALVU (HPC)

Ja notiek saskare ar galvu, šo izpildes kritēriju aprēķina kopējam laikposmam no sākotnējās saskares līdz pēdējās saskares pēdējam brīdim.

HPC ir maksimālā vērtība šādai izteiksmei:

Formula

kur a ir galvas smaguma centra galīgais paātrinājums, kuru izsaka metros sekundē, kas dalīts ar 9,81 un ko reģistrē attiecībā pret laiku un filtrē 1 000 Hz kanāla frekvences klasē; t1 un t2 ir jebkuri divi laika brīži starp sākotnējo saskari un pēdējās saskares pēdējo brīdi.

2.   IZPILDES KRITĒRIJI ATTIECĪBĀ UZ KRŪŠKURVI

2.1.   Krūškurvja ieliekums: maksimālais krūškurvja ieliekums ir jebkuras ribas ieliekuma maksimālā vērtība, ko nosaka ar krūškurvja pārvietojuma devējiem un filtrē 180 Hz kanāla frekvences klasē.

2.2.   Viskozitātes kritērijs: maksimālā viskozitātes reakcija ir jebkuras ribas VC maksimālā vērtība, ko aprēķina, ņemot vērā momentāno relatīvo krūškurvja saspiešanu, kas vērsta pret pusi no krūškurvja, un saspiešanas ātrumu, kurš diferencējot atvasināts no saspiešanas, un filtrē 180 Hz kanāla frekvences klasē. Šajos aprēķinos puses no krūškurvja standarta platums ir 140 mm.

Formula

kur D (m) = ribu ieliekums

Izmanto 4. pielikuma 2. papildinājumā doto aprēķinu algoritmu.

3.   KRITĒRIJS ATTIECĪBĀ UZ VĒDERDOBUMA AIZSARDZĪBU

Maksimālais spiediens uz vēderdobumu ir maksimālā summārā vērtība trim spiedieniem, ko mēra ar devējiem, kuri atrodas 39 mm zem virsmas sadursmes pusē, CFC 600 Hz.

4.   IZPILDES KRITĒRIJS ATTIECĪBĀ UZ IEGURNI

Maksimālais spiediens uz kaunuma kaula simfīzi (PSPF) ir maksimālais spiediens, ko mēra ar slodzes devēju kaunuma kaula simfīzē un filtrē 600 Hz kanāla frekvences klasē.

2. papildinājums

EUROSID 1 VISKOZITĀTES KRITĒRIJA APRĒĶINĀŠANAS METODE

Viskozitātes kritēriju (VC) aprēķina kā saspiešanas un ribas ieliekuma ātruma momentānu izpausmi. Abus šos rādītājus iegūst no ribas ieliekuma mērījuma. Ribas ieliekuma reakciju filtrē vienreiz kanāla frekvences klasē 180. Saspiešanu laikā (t) aprēķina kā ieliekumu no šī filtrētā signāla, kas izteikts kā EUROSID 1 krūšu platuma puses proporcionāla daļa, mērot metāla ribas (0,14 metri):

Formula

Ribas ieliekuma ātrumu laikā (t) aprēķina no filtrētā ieliekuma kā:

Image

kur D(t) ir ieliekums laikā (t), kas izteikts metros, un ∂t ir laika intervāls sekundēs starp ieliekuma mērījumiem. ∂t maksimālā vērtība ir 1,25 × 10– 4 sekundes.

Šī aprēķināšanas metode redzama diagrammā turpmāk.

---

5. PIELIKUMS

MOBILĀS DEFORMĒJAMĀS BARJERAS PARAMETRI

1.   MOBILĀS DEFORMĒJAMĀS BARJERAS PARAMETRI

1.1.   Mobilā deformējamā barjera (MDB) ietver gan triecienelementu, gan vagoneti.

1.2.   Kopējā masa ir 950 ± 20 kg.

1.3.   Smaguma centrs atrodas 10 mm robežās vertikālajā gareniskajā vidusplaknē 1 000 ± 30 mm aiz priekšējās ass un 500 ± 30 mm virs zemes.

1.4.   Attālums starp triecienelementa priekšējo virsmu un barjeras smaguma centru ir 2 000 ± 30 mm.

1.5.   Triecienelementa klīrenss ir 300 ± 5 mm no zemākās priekšējās plāksnes zemākās malas, mērot statiskos apstākļos pirms trieciena.

1.6.   Vagonetes priekšējā un aizmugurējā šķērsbāze ir 1 500 ± 10 mm.

1.7.   Vagonetes garenbāze ir 3 000 ± 10 mm.

2.   TRIECIENELEMENTA PARAMETRI

Triecienelements sastāv no sešiem atsevišķiem alumīnija šūnmateriāla blokiem, kas apstrādāti, lai panāktu pakāpeniski pieaugošu slodzes līmeni ar pieaugošu ieliekumu (sk. 2.1. punktu). Priekšējās un aizmugurējās alumīnija plāksnes ir pievienotas alumīnija šūnmateriāla blokiem.

2.1.   Šūnmateriāla bloki

2.1.1.   Ģeometriskie parametri

2.1.1.1.   Triecienelements sastāv no sešām savienotām zonām, kuru forma un novietojums attēloti 1. un 2. attēlā. Zonas 1. un 2. attēlā noteiktas kā 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm. Vērtība 500 mm ir alumīnija šūnmateriāla konstrukcijas W virzienā un vērtība 250 mm – L virzienā (sk. 3. attēlu).

2.1.1.2.   Triecienelements ir sadalīts 2 rindās. Apakšējā rinda pēc iepriekšējas saspiešanas (sk. 2.1.2. punktu) ir 250 ± 3 mm augsta un 500 ± 2 mm dziļa un par 60 ± 2 mm dziļāka nekā augšējā rinda.

2.1.1.3.   Bloki jānovieto 1. attēlā norādīto sešu zonu centrā, un katram blokam (ieskaitot nepilnās šūnas) pilnībā jāpārklāj katrai zonai noteiktā platība.

2.1.2.   Iepriekšēja saspiešana

2.1.2.1.   Iepriekšēju saspiešanu veic uz tā šūnmateriāla bloka virsmas, kuram piestiprinātas priekšējās plātnes.

2.1.2.2.   Pirms testēšanas 1., 2. un 3. bloka augšējo virsmu saspiež par 10 ± 2 mm, lai iegūtais dziļums būtu 500 ± 2 mm (2. attēls).

2.1.2.3.   Pirms testēšanas 4., 5. un 6. bloka augšējo virsmu saspiež par 10 ± 2 mm, lai iegūtais dziļums būtu 440 ± 2 mm.

2.1.3.   Materiāla parametri

2.1.3.1.   Šūnu izmēri ir 19 mm ± 10 % katram blokam (sk. 4. attēlu).

2.1.3.2.   Augšējās rindas šūnām jābūt izgatavotām no 3003 alumīnija.

2.1.3.3.   Apakšējās rindas šūnām jābūt izgatavotām no 5052 alumīnija.

2.1.3.4.   Alumīnija šūnmateriāla bloki jāapstrādā tā, lai tad, kad tos statiski saspiež (saskaņā ar 2.1.4. punktā noteikto procedūru), spēka ieliekuma līkne atrastos robežās, kas katram no sešiem blokiem noteiktas šā pielikuma 1. papildinājumā. Turklāt apstrādātais šūnmateriāls, ko izmanto šūnmateriāla blokos, kurus paredzēts izmantot barjeras būvniecībai, jānotīra, lai atbrīvotu to no jebkādām atliekvielām, kas varētu būt radušās, apstrādājot neapstrādātu šūnmateriālu.

2.1.3.5.   Bloku masa katrā partijā neatšķiras vairāk kā par 5 % no vidējās bloka masas šajā partijā.

2.1.4.   Statiskie testi

2.1.4.1.   No katras apstrādātā šūnmateriāla aizpildījuma partijas paņemto paraugu testē saskaņā ar šā pielikuma 5. punktā aprakstīto statiskā testa procedūru.

2.1.4.2.   Katra testētā bloka spēka–saspiešanas vērtība atrodas spēka–ieliekuma robežās, kas noteiktas 1. papildinājumā. Statiskā testa spēka–ieliekuma robežas ir noteiktas katram barjeras blokam.

2.1.5.   Dinamiskais tests

2.1.5.1.   Dinamiskās deformācijas parametri, kad tiek izdarīts trieciens saskaņā ar šā pielikuma 6. punktā aprakstīto protokolu.

2.1.5.2.   Ir pieļaujamas šā pielikuma 2. papildinājumā norādītās novirzes no spēka–ieliekuma robežlielumiem, kas raksturo triecienelementa stingrību, ar nosacījumu, ka:

2.1.5.2.1.   novirze rodas pēc trieciena sākuma un pirms triecienelementa deformācija sasniedz 150 mm;

2.1.5.2.2.   novirze nepārsniedz 50 % no tuvākā momentānā noteiktā robežlieluma;

2.1.5.2.3.   katrai novirzei atbilstošais ieliekums nepārsniedz 35 mm, un šo ieliekumu summa nepārsniedz 70 mm (sk. šā pielikuma 2. papildinājumu);

2.1.5.2.4.   enerģijas summa, ko rada novirzes ārpus robežām, nepārsniedz 5 % no attiecīgā bloka bruto enerģijas.

2.1.5.3.   Triecienelementa 1. un 3. bloks ir identiski. To stingrība ir tik liela, ka to spēka–ieliekuma līknes atrodas starp 2.a attēlā redzamajām robežām.

2.1.5.4.   Triecienelementa 5. un 6. bloks ir identiski. To stingrība ir tik liela, ka to spēka–ieliekuma līknes atrodas starp 2.d attēlā redzamajām robežām.

2.1.5.5.   Triecienelementa 2. bloka stingrība ir tik liela, ka tā spēka–ieliekuma līknes atrodas starp 2.b attēlā redzamajām robežām.

2.1.5.6.   Triecienelementa 4. bloka stingrība ir tik liela, ka tā spēka–ieliekuma līknes atrodas starp 2.c attēlā redzamajām robežām.

2.1.5.7.   Visa triecienelementa spēks–ieliekums atrodas starp 2.e attēlā redzamajām robežām.

2.1.5.8.   Spēka–ieliekuma līknes pārbauda, izmantojot testu, kas aprakstīts 5. pielikuma 6. punktā, proti, barjeras triecienu pret dinamometrisko sienu ar ātrumu 35 ±0,5 km/h.

2.1.5.9.   Izkliedētā enerģija (1) pret 1. un 3. bloku testa laikā ir vienāda ar 9,5 ± 2 kJ attiecībā uz šiem blokiem.

2.1.5.10.   Izkliedētā enerģija pret 5. un 6. bloku testa laikā ir vienāda ar 3,5 ± 1 kJ attiecībā uz šiem blokiem

2.1.5.11.   Izkliedētā enerģija pret 4. bloku ir vienāda ar 4 ± 1 kJ.

2.1.5.12.   Izkliedētā enerģija pret 2. bloku ir vienāda ar 15 ± 2 kJ.

2.1.5.13.   Kopējā izkliedētā enerģijai trieciena laikā ir vienāda ar 45 ± 3 kJ.

2.1.5.14.   Triecienelementa maksimālā deformācija no pirmās saskares punkta, ko aprēķina, integrējot akselerometru datus saskaņā ar šā pielikuma 6.6.3. punktu, ir vienāda ar 330 ± 20 mm.

2.1.5.15.   Galīgā atlikusī statiskā triecienelementa deformācija, ko mēra pēc dinamiskā testa B līmenī (2. attēls), ir vienāda ar 310 ± 20 mm.

2.2.   Priekšējās plāksnes

2.2.1.   Ģeometriskie parametri

2.2.1.1.   Priekšējās plāksnes ir 1 500 ± 1 mm platas un 250 ± 1 mm augstas. To biezums ir 0,5 ± 0,06 mm.

2.2.1.2.   Samontēta triecienelementa kopējie izmēri (noteikti 2. attēlā) ir: platums 1 500 ± 2,5 mm un augstums 500 ± 2,5 mm.

2.2.1.3.   Apakšējās priekšējās plāksnes augšējai malai jāsakrīt ar augšējās priekšējās plāksnes apakšējo malu 4 mm robežās.

2.2.2.   Materiāla parametri

2.2.2.1.   Priekšējās plāksnes izgatavotas no AlMg2 līdz AlMg3 sērijas alumīnija ar stiepes deformāciju ≥ 12 % un galīgo stiepes izturību (UTS) ≥ 175 N/mm2.

2.3.   Aizmugurējā plāksne

2.3.1.   Ģeometriskie parametri

2.3.1.1.   Ģeometriskie parametri atbilst 5. un 6. attēlam.

2.3.2.   Materiāla parametri

2.3.2.1.   Aizmugurējo plāksni veido 3 mm alumīnija loksne. Aizmugurējā plāksne izgatavota no AlMg2 līdz AlMg3 sērijas alumīnija ar cietību no 50 līdz 65 HBS. Šī plāksne ir perforēta ar ventilācijas atverēm, kuru izvietojums, diametrs un solis starp tām norādīti 5. un 7. attēlā.

2.4.   Šūnmateriāla bloku izvietojums

2.4.1.   Šūnmateriāla blokus novieto pret aizmugurējās plāksnes perforētās zonas centru (5. attēls).

2.5.   Sasaiste

2.5.1.   Gan priekšējām plāksnēm, gan aizmugurējai plāksnei ne vairāk kā 0,5 kg/m2 adhezīva vienmērīgi klāj tieši uz priekšējās plāksnes virsmas, pārklājuma biezumam nepārsniedzot 0,5 mm. Visur izmantojamajam adhezīvam jābūt divdaļīgam poliuretānam (tādam kā Ciba-Geigy XB5090/1 sveķi ar XB5304 cietinātāju) vai līdzvērtīgam.

2.5.2.   Aizmugurējās plāksnes minimālā sasaistes stiprība ir 0,6 MPa, (87 psi), ko testē saskaņā ar 2.5.3. punktu.

2.5.3.   Sasaistes stiprības testi

2.5.3.1.   Lai izmērītu adhezīvu sasaistes stiprību saskaņā ar ASTM C297-61, izmanto plakanisko stiepes testēšanu.

2.5.3.2.   Testa paraugs ir 100 mm × 100 mm liels un 15 mm biezs, sasaistīts ar ventilētās aizmugurējās plāksnes materiāla paraugu. Izmantotais šūnmateriāls ir triecienelementa materiāla paraugs, t. i., ķīmiski kodināts līdzvērtīgi materiālam, kas barjerā atrodas aizmugurējās plāksnes tuvumā, taču bez iepriekšējas saspiešanas.

2.6.   Izsekojamība

2.6.1.   Triecienelementiem ir secīgi sērijas numuri, kas uzspiesti, iekodināti vai kā citādi pastāvīgi piestiprināti un pēc kuriem var noteikt atsevišķo bloku partijas un izgatavošanas datumu.

2.7.   Triecienelementa piestiprināšana

2.7.1.   Triecienelementu vagonetei piestiprina saskaņā ar 8. attēlu. Piestiprināšanai izmanto sešas M8 bultskrūves, un vagonetes riteņu priekšā nekas nedrīkst pārsniegt barjeras izmērus. Starp apakšējo aizmugurējās plāksnes atloku un vagonetes priekšējo virsmu jāievieto atbilstošas starplikas, lai izvairītos no aizmugurējās plāksnes saliekšanas, pievelkot piestiprināšanas bultskrūves.

3.   VENTILĀCIJAS SISTĒMA

3.1.   Saskarnei starp vagoneti un ventilācijas sistēmu jābūt stabilai, stingrai un gludai. Ventilācijas ierīce ir vagonetes, nevis triecienelementa daļa, ko piegādā ražotājs. Ventilācijas ierīces ģeometriskie parametri atbilst 9. attēlam.

3.2.   Ventilācijas ierīces montāžas procedūra:

3.2.1.   ventilācijas ierīci piemontē vagonetes priekšējai plāksnei;

3.2.2.   pārliecinās, ka starp ventilācijas ierīci un vagonetes priekšējo virsmu nevienā vietā nevar ievietot 0,5 mm biezu mērierīci. Ja sprauga ir lielāka par 0,5 mm, ventilācijas rāmis jānomaina vai jānoregulē, lai tas piegultu bez spraugas, kas lielāka par 0,5 mm;

3.2.3.   ventilācijas ierīci nomontē no vagonetes priekšdaļas;

3.2.4.   vagonetes priekšējai virsmai piestiprina 1,0 mm biezu korķa slāni;

3.2.5.   ventilācijas ierīci no jauna piemontē vagonetes priekšdaļai un pievelk, lai nerastos gaisa spraugas.

4.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības procedūras atbilst procedūrām, kas izklāstītas nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ar šādām prasībām.

4.1.   Ražotājs ir atbildīgs par ražošanas atbilstības procedūrām, tādēļ tam jo īpaši:

4.1.1.   jānodrošina efektīvu procedūru esība, lai varētu pārbaudīt ražojumu kvalitāti;

4.1.2.   jābūt pieejamam testēšanas aprīkojumam, kas vajadzīgs katra ražojuma atbilstības pārbaudei;

4.1.3.   jānodrošina, ka testu rezultāti tiek reģistrēti un dokumenti ir pieejami 10 gadu laikā pēc testu veikšanas;

4.1.4.   jāpierāda, ka testētie paraugi sniedz ticamu priekšstatu par partijas veiktspēju (paraugu ņemšanas metožu piemēri attiecībā uz partijas izgatavošanu ir norādīti turpmāk);

4.1.5.   jāanalizē testu rezultāti, lai pārbaudītu un nodrošinātu barjeras parametru stabilitāti, ņemot vērā rūpnieciskās ražošanas procesa svārstības, piemēram, temperatūru, izejmateriālu kvalitāti, iegremdēšanas laiku ķimikālijās, ķīmisko vielu koncentrāciju, neitralizāciju utt., un apstrādātā materiāla kontroli, lai atbrīvotu to no apstrādes atliekām;

4.1.6.   jānodrošina, ka jebkurš paraugu vai testa objektu kopums, kas liecina par neatbilstību, ir pamats turpmākai paraugu ņemšanai un testēšanai. Jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai atjaunotu attiecīgās ražošanas atbilstību.

4.2.   Ražotāja sertifikācijai jābūt vismaz ISO 9002 standarta līmenī.

4.3.   Obligātie ražošanas kontroles nosacījumi: apstiprinājuma turētājs nodrošina atbilstības kontroli, izmantojot turpmāk aprakstītās metodes.

4.4.   Piemēri attiecībā uz paraugu ņemšanu no partijas

4.4.1.   Ja viena bloka tipa vairāki eksemplāri tiek veidoti no viena sākotnējā alumīnija šūnmateriāla bloka un tos visus apstrādā tajā pašā apstrādes peldē (paralēlā ražošana), vienu no šiem eksemplāriem var izvēlēties kā paraugu, ja tiek nodrošināts, ka visi bloki tiek apstrādāti vienmērīgi. Ja tā nav, var būt vajadzīgs izvēlēties vairāk nekā vienu paraugu.

4.4.2.   Ja ierobežots skaits līdzīgu bloku (piemēram, trīs līdz divdesmit) tiek apstrādāti tajā pašā peldē (sērijveida ražošana), pirmo un pēdējo apstrādāto bloku partijā, kurā visi bloki izgatavoti no tā paša sākotnējā alumīnija šūnmateriāla bloka, uzskata par reprezentatīviem paraugiem. Ja pirmais paraugs atbilst prasībām, bet pēdējais – neatbilst, var būt vajadzīgs ņemt citus paraugus, kas izgatavoti agrāk, līdz tiek atrasts prasībām atbilstošs paraugs. Tikai tie bloki, kas ir starp šiem paraugiem, uzskatāmi par apstiprinātiem.

4.4.3.   Kad iegūta pieredze attiecībā uz ražošanas kontroles konsekvenci, var būt iespējams apvienot abas paraugu ņemšanas metodes, lai vairāk nekā vienu paralēlās ražošanas grupu varētu uzskatīt par partiju, ja pirmās un pēdējās ražošanas grupas paraugi ir atbilstīgi.

5.   STATISKIE TESTI

5.1.   Vienu vai vairākus paraugus (saskaņā ar partiju metodi), kas ņemti no katras apstrādātā šūnmateriāla aizpildījuma partijas, testē saskaņā ar šādu testa procedūru.

5.2.   Alumīnija šūnmateriāla parauga izmērs statiskajiem testiem ir parasta triecienelementa bloka izmērs, proti, 250 mm × 500 mm × 440 mm augšējai rindai un 250 mm × 500 mm × 500 mm apakšējai rindai.

5.3.   Paraugus saspiež starp divām paralēlām slodzes plāksnēm, kas ir vismaz par 20 mm lielākas nekā bloka šķērsgriezums.

5.4.   Saspiešanas ātrums ir 100 milimetri minūtē ar 5 % pielaidi.

5.5.   Datus par statisko saspiešanu iegūst pie minimālās frekvences 5 Hz.

5.6.   Statisko testu turpina, līdz bloku saspiešana ir vismaz 300 mm attiecībā uz 4.–6. bloku un 350 mm attiecībā uz 1.–3. bloku.

6.   DINAMISKIE TESTI

Uz katrām 100 izgatavotajām barjeras virsmām ražotājs veic vienu dinamisko testu pret dinamometrisko sienu, ko balsta fiksēta nekustīga barjera, saskaņā ar tālāk aprakstīto metodi.

6.1.   Uzstādīšana

6.1.1.   Testēšanas vieta

6.1.1.1.   Testēšanas zona ir pietiekami liela, lai tajā būtu iespējams novietot mobilās deformējamās barjeras ieskriešanās celiņu, nekustīgo barjeru un testam nepieciešamo tehnisko aprīkojumu. Pēdējais celiņa posms vismaz 5 metrus pirms nekustīgās barjeras ir horizontāls, līdzens un gluds.

6.1.2.   Fiksētā nekustīgā barjera un dinamometriskā siena

6.1.2.1.   Nekustīgā siena sastāv no dzelzsbetona bloka, kas ir vismaz 3 m plats un vismaz 1,5 m augsts. Nekustīgās sienas biezums ir tāds, ka tā sver vismaz 70 tonnu.

6.1.2.2.   Priekšējā virsma ir vertikāla, novietota perpendikulāri ieskriešanās celiņa asij un aprīkota ar sešām slodzes devēju platēm, kas katra mēra kopējo slodzi uz attiecīgo mobilās deformējamās barjeras triecienelementa bloku trieciena brīdī. Slodzes devēju trieciena plašu laukuma centri atbilst mobilās deformējamās barjeras virsmas sešām trieciena zonām. No plākšņu malām jābūt 20 mm brīvai atstarpei, lai trieciena zonas nesaskartos ar tuvumā esošajām trieciena plāksnes zonām MDB trieciena pielaides robežās. Devēju uzstādīšana un plašu virsmas atbilst prasībām, kas izklāstītas ISO standarta 6487:1987 pielikumā.

6.1.2.3.   Virsmas aizsardzība, proti, saplākšņa plātne (biezums: 12 ± 1 mm), tiek pievienota katrai slodzes devēju platei tā, lai nepasliktinātu devēja reakciju.

6.1.2.4.   Nekustīgo sienu nostiprina zemē vai novieto uz zemes, vajadzības gadījumā izmantojot papildu apturēšanas ierīces, lai novērstu tās novirzīšanos. Var izmantot nekustīgu sienu (kurai ir pievienoti slodzes devēji), kam ir atšķirīgi parametri, bet kas dod vismaz līdzvērtīgi neapstrīdamus rezultātus.

6.2.   Mobilās deformējamās barjeras piedziņa

Trieciena brīdī mobilo deformējamo barjeru vairs nedrīkst vadīt ar jebkuru papildu stūres vai dzenošo ierīci. Tā sasniedz šķērsli, virzoties perpendikulāri dinamometriskās sienas priekšējai virsmai. Trieciens ir ar precizitāti 10 mm robežās.

6.3.   Mērinstrumenti

6.3.1.   Ātrums

Trieciena ātrums ir 35 ± 0,5 km/h; instruments, ko izmanto trieciena ātruma reģistrēšanai, ir ar precizitāti 0,1 % robežās.

6.3.2.   Slodzes

Mērinstrumenti atbilst ISO standartā 6487:1987 izklāstītajām specifikācijām.

| CFC visiem blokiem | : | 60 Hz |
| --- | --- | --- |
| CAC 1. un 3. blokam | : | 200 kN |
| CAC 4., 5. un 6. blokam | : | 100 kN |
| CAC 2. blokam | : | 200 kN |

CFC visiem blokiem

:

60 Hz

CAC 1. un 3. blokam

:

200 kN

CAC 4., 5. un 6. blokam

:

100 kN

CAC 2. blokam

:

200 kN

6.3.3.   Paātrinājums

6.3.3.1.   Paātrinājumu garenvirzienā mēra trīs dažādās pozīcijās uz vagonetes – centrā un pa vienai katrā pusē, vietās, kas nedeformējas.

6.3.3.2.   Centrālo akselerometru novieto 500 mm robežās no MDB smaguma centra atrašanās vietas, un tas atrodas vertikālā garenvirziena plaknē, kura ir ± 10 mm robežās no MDB smaguma centra.

6.3.3.3.   Sānu akselerometri abi atrodas ± 10 mm vienādā augstumā un ± 20 mm vienādā attālumā no MDB priekšējās virsmas.

6.3.3.4.   Instrumenti atbilst ISO standartam 6487:1987 ar šādām specifikācijām:

| | CFC 1 000 Hz (pirms integrēšanas) |
| --- | --- |

CFC 1 000 Hz (pirms integrēšanas)

| | CAC 50 g |
| --- | --- |

CAC 50 g

6.4.   Barjeras vispārīgās specifikācijas

6.4.1.   Katras barjeras individuālie parametri atbilst šā pielikuma 1. punktam, un tos reģistrē.

6.5.   Triecienelementa vispārīgās specifikācijas

6.5.1.   Triecienelementa piemērotību attiecībā uz dinamiskā testa prasībām apstiprina, ja katra no sešām slodzes devēju platēm pārraida signālus, kas atbilst šajā pielikumā norādītajām prasībām.

6.5.2.   Triecienelementiem ir secīgi sērijas numuri, kas uzspiesti, iekodināti vai kā citādi pastāvīgi piestiprināti, pēc kuriem var noteikt atsevišķo bloku partijas un izgatavošanas datumu.

6.6.   Datu apstrādes procedūra

6.6.1.   Izejas dati: laikā, kad T = T0, visas nobīdes dzēš no datiem. Metodi, ar kuru nobīdes dzēš, reģistrē testa ziņojumā.

6.6.2.   Filtrācija

6.6.2.1.   Pirms apstrādes/aprēķiniem izejas datus filtrē.

6.6.2.2.   Akselerometra datus integrēšanai filtrē ar CFC 180, ISO 6487:1987.

6.6.2.3.   Akselerometra datus impulsu aprēķināšanai filtrē ar CFC 60, ISO 6487:1987.

6.6.2.4.   Slodzes devēju datus filtrē ar CFC 60, ISO 6487:1987.

6.6.3.   MDB virsmas ieliekuma aprēķināšana

6.6.3.1.   No visiem trim akselerometriem atsevišķi iegūtos datus (pēc filtrācijas ar CFC 180) divreiz integrē, lai iegūtu barjeras deformējamā elementa ieliekumu.

6.6.3.2.   Ieliekuma sākotnējie nosacījumi ir šādi:

6.6.3.2.1.   ātrums= trieciena ātrums (no ātruma mērierīces);

6.6.3.2.2.   ieliekums= 0.

6.6.3.3.   Ieliekumu mobilās deformējamās barjeras kreisajā pusē, uz viduslīnijas un labajā pusē grafiski attēlo attiecībā pret laiku.

6.6.3.4.   Maksimālajam ieliekumam, kas aprēķināts, izmantojot datus no katra no trim akselerometriem, jābūt 10 mm robežās. Ja tas tā nav, netipiskie dati jādzēš un ieliekumu starpība, kura aprēķināta no pārējo divu akselerometru datiem, jāpārbauda, lai nodrošinātu, ka tā ir 10 mm robežās.

6.6.3.5.   Ja ieliekumi, kas izmērīti ar kreisās puses, labās puses un viduslīnijas akselerometru, ir 10 mm robežās, tad triju akselerometru vidējais paātrinājums jāizmanto, lai aprēķinātu barjeras virsmas ieliekumu.

6.6.3.6.   Ja ieliekums no tikai diviem akselerometriem atbilst 10 mm prasībai, tad šo divu akselerometru vidējais paātrinājums jāizmanto, lai aprēķinātu barjeras virsmas ieliekumu.

6.6.3.7.   Ja ieliekumi, kas aprēķināti, izmantojot datus no visiem trim akselerometriem (kreisās puses, labās puses un viduslīnijas), NEATBILST 10 mm prasībai, izejas dati ir jāpārskata, lai noteiktu šādu lielu atšķirību iemeslus. Tādā gadījumā testēšanas iestāde noteiks, kura akselerometra dati jāizmanto, lai noteiktu mobilās deformējamās barjeras ieliekumu, vai arī noteiks, ka nevienu akselerometra rādījumu nevar izmantot, un tādā gadījumā sertifikācijas tests jāatkārto. Testa ziņojumā jāsniedz pilns izskaidrojums.

6.6.3.8.   Vidējos ieliekuma–laika datus kombinē ar slodzes devēja sienas spēka–laika datiem, lai iegūtu spēka–ieliekuma rezultātu katram blokam.

6.6.4.   Enerģijas aprēķināšana

Katra bloka un visas MDB virsmas absorbētā enerģija jāaprēķina līdz barjeras maksimālā ieliekuma brīdim.

Formula

kur:

| t0 | ir pirmās saskares brīdis, |
| --- | --- |
| t1 | ir brīdis, kad vagonete apstājas, t. i., kad u = 0, |
| s | ir vagonetes deformējamā elementa ieliekums, kas aprēķināts saskaņā ar 6.6.3. punktu. |

t0

ir pirmās saskares brīdis,

t1

ir brīdis, kad vagonete apstājas, t. i., kad u = 0,

s

ir vagonetes deformējamā elementa ieliekums, kas aprēķināts saskaņā ar 6.6.3. punktu.

6.6.5.   Dinamiskā spēka datu pārbaude

6.6.5.1.   Salīdzina kopējo impulsu I, kas aprēķināts, integrējot kopējo spēku saskares laika periodā, ar kustības daudzuma izmaiņām šajā periodā (M*)V).

6.6.5.2.   Salīdzina kopējās enerģijas izmaiņas ar MDB kinētiskās enerģijas izmaiņām, ko iegūst ar šādu formulu:

Formula

kur Vi ir trieciena ātrums un M ir visa MDB masa.

Ja kustības daudzuma izmaiņas (M*)V) nav vienādas ar kopējo impulsu (I) ± 5 % vai ja kopējā absorbētā enerģija (E En) nav vienāda ar kinētisko enerģiju EK ± 5 %, tad testa dati jāpārbauda, lai noteiktu šīs kļūdas cēloni.

1. attēls

Triecienelementa konstrukcija
   (2)

Image

2. attēls

Triecienelementa augšējā virsma

Image

3. attēls

Alumīnija šūnmateriāla vērsums

Image

4. attēls

Alumīnija šūnmateriāla šūnu izmērs

Image

5. attēls

Aizmugurējās plāksnes konstrukcija

Image

6. attēls

Aizmugurējās plāksnes piestiprināšana ventilācijas ierīcei un vagonetes priekšējai plāksnei

Image

7. attēls

Aizmugurējās plāksnes ventilācijas atveru zigzagveida izvietojuma attālumi

Image

Aizmugurējās plāksnes augšējais un apakšējais atloks

Image

Piezīme: piestiprināšanas atveres apakšējā atlokā var turpināties, veidojot izgriezumus, kā parādīts tālāk, lai atvieglotu piestiprināšanu, ja var izveidot pietiekamu saķeri, lai izvairītos no atvienošanās visa triecientesta laikā.

8. attēls

Image

9. attēls

Ventilācijas rāmis

Ventilācijas ierīce ir konstrukcija, kas izgatavota no 5 mm biezas un 20 mm platas plāksnes. Tikai vertikālās plāksnes perforē ar deviņām 8 mm atverēm, lai ļautu gaisam cirkulēt horizontāli.

Image

---

(1)  Norādītie enerģijas lielumi ir enerģijas lielumi, kas izkliedēti sistēmā brīdī, kad triecienelementa saspiešanas līmenis ir vislielākais.

(2)  Visi izmēri izteikti mm. Pielaides attiecībā uz bloku izmēriem ļauj ņemt vērā grūtības, kas rodas, mērot sagrieztu alumīnija šūnmateriālu. Pielaide attiecībā uz kopējiem triecienelementa izmēriem ir mazāka nekā attiecībā uz atsevišķiem blokiem, jo šūnmateriāla blokus var pielāgot, vajadzības gadījumā pārklājot, lai saglabātu precīzāk noteiktus trieciena virsmas izmērus.

1. papildinājums

SPĒKA–IELIEKUMA LĪKNES STATISKAJIEM TESTIEM

1.a attēls

1. un 3. bloks

1.b attēls

2. bloks

1.c attēls

4. bloks

1.d attēls

5. un 6. bloks

2. papildinājums

SPĒKA–IELIEKUMA LĪKNES DINAMISKAJIEM TESTIEM

2.a attēls

1. un 3. bloks

2.b attēls

2. bloks

2.c attēls

4. bloks

2.d attēls

5. un 6. bloks

2.e attēls

Bloki kopā

3. papildinājums

MOBILĀS DEFORMĒJAMĀS BARJERAS PĀRBAUDE

1.   DARBĪBAS JOMA

Šajā papildinājumā izklāstīti norādījumi mobilās deformējamās barjeras pārbaudei. Tipa apstiprinātāja iestāde atbild par to, lai mobilā deformējamā barjera atbilstu specifikācijām, šim nolūkam izmantojot testu pret dinamometrisko sienu, ko balsta fiksēta nekustīga barjera.

2.   UZSTĀDĪŠANA

2.1.   Testēšanas vieta

Testēšanas zonai jābūt pietiekami lielai, lai tajā varētu novietot mobilās deformējamās barjeras ieskriešanās celiņu, nekustīgo barjeru un testam nepieciešamo tehnisko aprīkojumu. Pēdējais celiņa posms vismaz 5 m pirms nekustīgās barjeras ir horizontāls, līdzens un gluds.

2.2.   Fiksētā nekustīgā barjera un dinamometriskā siena

2.2.1.   Nekustīgā barjera sastāv no dzelzsbetona bloka, kura platums priekšpusē ir vismaz 3 m un augstums vismaz 1,5 m. Nekustīgā barjera ir tik bieza, lai tā svērtu vismaz 70 tonnas. Priekšējā virsma ir vertikāla, novietota perpendikulāri ieskriešanās celiņa asij, un uz tās jābūt uzstādītiem slodzes devējiem, kas mēra kopējo slodzi uz katru mobilās deformējamās barjeras triecienelementa bloku trieciena brīdī. Trieciena plākšņu laukuma centriem jāatbilst izvēlētās mobilās deformējamās barjeras attiecīgajiem centriem; no plašu malām jābūt 20 mm brīvai atstarpei. Devēju uzstādīšanai un plašu virsmām jāatbilst prasībām, kas izklāstītas ISO standarta 6487:1987 pielikumā. Ja tiek papildus izmantota virsmas aizsardzība, tā nedrīkst pasliktināt devēja reakciju.

2.2.2.   Nekustīgā barjera ir vai nu iestiprināta zemē, vai novietota uz zemes, ja nepieciešams, izmantojot papildu atturmehānismus, lai ierobežotu tās pārvietošanos. Var izmantot nekustīgu barjeru, kurai ir uzstādīti slodzes devēji, kam ir atšķirīgi parametri, bet kas dod vismaz līdzvērtīgi neapstrīdamus rezultātus.

3.   MOBILĀS DEFORMĒJAMĀS BARJERAS PIEDZIŅA

Trieciena brīdī mobilo deformējamo barjeru vairs nedrīkst vadīt ar jebkuru papildu stūres vai dzenošo ierīci. Tai jāsasniedz šķērslis, virzoties pa trajektoriju, kas perpendikulāra barjerai, ar ko notiek sadursme; Trieciens ir ar precizitāti 10 mm robežās.

4.   MĒRINSTRUMENTI

4.1.   Ātrums

Trieciena ātrums ir 35 + 2 – 2 km/h. Instrumentam, ko izmanto trieciena ātruma reģistrēšanai, jābūt ar precizitāti 1 % robežās.

4.2.   Slodzes

Mērinstrumenti atbilst ISO standartā 6487:1987 izklāstītajām specifikācijām.

| CFC visiem blokiem | = | 60 Hz |
| --- | --- | --- |
| CAC 1. un 3. blokam | = | 120 kN |
| CAC 4., 5. un 6. blokam | = | 60 kN |
| CAC 2. blokam: | = | 140 kN |

CFC visiem blokiem

=

60 Hz

CAC 1. un 3. blokam

=

120 kN

CAC 4., 5. un 6. blokam

=

60 kN

CAC 2. blokam:

=

140 kN

4.3.   Paātrinājums

Paātrinājums garenvirzienā jāmēra vietā, kas nedeformējas. Instrumenti atbilst ISO standartam 6487:1987 ar šādām specifikācijām:

| | CFC 1 000 Hz (pirms integrēšanas) |
| --- | --- |

CFC 1 000 Hz (pirms integrēšanas)

| | CFC 60 Hz (pēc integrēšanas) |
| --- | --- |

CFC 60 Hz (pēc integrēšanas)

| | CAC 50 g |
| --- | --- |

CAC 50 g

5.   BARJERAS VISPĀRĪGA SPECIFIKĀCIJA

5.1.   Katras barjeras individuālie parametri atbilst 5. pielikuma 1. punktam, un tos reģistrē.

6.   TRIECIENELEMENTA TIPA VISPĀRĪGA SPECIFIKĀCIJA.

6.1.   Triecienelementa tipa piemērotību apstiprina, ja katrs no sešiem slodzes devējiem pārraida signālus, kas atbilst 5. pielikuma 2.2. punkta prasībām, kad tie reģistrēti.

6.2.   Uz triecienelementiem jābūt secīgiem sērijas numuriem, ietverot izgatavošanas datumu.

---

6. PIELIKUMS

SĀNU TRIECIENTESTA MANEKENA TEHNISKAIS APRAKSTS

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajos noteikumos paredzētais sānu triecientesta manekens, tostarp instrumentēšana un kalibrēšana, aprakstīts rasējumos un lietotāja rokasgrāmatā (1).

1.2.   Sānu triecientesta manekena izmēri un masa atbilst 50. procentiles pieaugušam vīrietim bez apakšdelmiem.

1.3.   Sānu triecientesta manekens sastāv no metāla un plastmasas skeleta, kas klāts ar audus imitējošu gumiju, plastmasu un putuplastu.

2.   UZBŪVE

2.1.   Sānu triecientesta manekena pārskats sniegts šā pielikuma 1. attēlā (shēma) un 1. tabulā (sastāvdaļas).

2.2.   Galva

2.2.1.   Galva šā pielikuma 1. attēlā parādīta kā sastāvdaļa Nr. 1.

2.2.2.   Galva sastāv no alumīnija korpusa, kas klāts ar elastīgu vinila ādu. Korpusa iekšpuse ir doba, un tajā atrodas trīsasu akselerometrs un balasts.

2.2.3.   Galvas–kakla savienojumā ir iebūvēts slodzes devēja aizstājējs. Šo daļu var aizstāt ar kakla augšējo slodzes devēju.

2.3.   Kakls

2.3.1.   Kakls šā pielikuma 1. attēlā parādīts kā sastāvdaļa Nr. 2.

2.3.2.   Kakls sastāv no galvas–kakla savienojuma daļas, kakla–krūškurvja savienojuma daļas un centrālās daļas, kas saista šos divus savienojumus.

2.3.3.   Galvas–kakla savienojuma daļa (sastāvdaļa Nr. 2a) un kakla–krūškurvja savienojuma daļa (sastāvdaļa Nr. 2c) sastāv no diviem alumīnija diskiem, kas savienoti, izmantojot pussfērisku skrūvi un astoņus gumijas buferus.

2.3.4.   Cilindriskā centrālā daļa (sastāvdaļa Nr. 2b) izgatavota no gumijas. Abās pusēs savienojuma daļu alumīnija disks ir iegremdēts gumijas daļā.

2.3.5.   Kakls uzmontēts uz kakla balsteņa, kas šā pielikuma 1. attēlā parādīts kā sastāvdaļa Nr. 2d. Šo balsteni pēc izvēles var aizstāt ar kakla apakšējo slodzes devēju.

2.3.6.   Leņķis starp kakla balsteņa divām virsmām ir 25°. Tā kā plecu bloks ir par 5° noliekts uz aizmuguri, summārais leņķis starp kaklu un rumpi ir 20°.

2.4.   Plecs

2.4.1.   Plecs šā pielikuma 1. attēlā parādīts kā sastāvdaļa Nr. 3.

2.4.2.   Plecs sastāv no plecu bloka, diviem atslēgas kauliem un poliuretāna putu plecu apvalka.

2.4.3.   Plecu bloks (sastāvdaļa Nr. 3a) sastāv no alumīnija starplikas bloka, alumīnija plāksnes virs starplikas bloka un alumīnija plāksnes tā apakšā. Abas plāksnes ir pārklātas ar politetrafluoretilēna (PTFE) pārklājumu.

2.4.4.   No poliuretāna (PU) sveķiem izgatavotie atslēgas kauli (sastāvdaļa Nr. 3b) ir izvirzīti pāri starplikas blokam. Atslēgas kaulus neitrālā pozīcijā notur divas elastīgas saites (sastāvdaļa Nr. 3c), kas piestiprinātas plecu bloka aizmugurējai daļai. Abu atslēgas kaulu ārējā malā atrodas konstrukcija, kas ļauj novietot rokas standarta pozīcijā.

2.4.5.   Plecu apvalks (sastāvdaļa Nr. 3d) izgatavots no maza blīvuma poliuretāna putām un piestiprināts plecu blokam.

2.5.   Krūškurvis

2.5.1.   Krūškurvis šā pielikuma 1. attēlā parādīts kā sastāvdaļa Nr. 4.

2.5.2.   Krūškurvis sastāv no nekustīgas mugurkaula krūšu daļas ar trim identiskiem ribu moduļiem.

2.5.3.   Mugurkaula krūšu daļa (sastāvdaļa Nr. 4a) izgatavota no tērauda. Uz aizmugurējās virsmas ir piestiprināta tērauda starplika un izliekta atbalstplāksne no poliuretāna (PU) sveķiem (sastāvdaļa Nr. 4b).

2.5.4.   Mugurkaula krūšu daļas augšējā virsma ir noliekta uz aizmuguri par 5°.

2.5.5.   Mugurkaula daļas apakšējā malā ir piestiprināts T12 slodzes devējs vai slodzes devēja aizstājējs (sastāvdaļa Nr. 4j).

2.5.6.   Ribu modulis (sastāvdaļa Nr. 4c) sastāv no tērauda ribas loka, kas klāts ar audus imitējošām atvērtu šūnu poliuretāna (PU) putām (sastāvdaļa Nr. 4d), lineāras vadības sistēmas konstrukcijas (sastāvdaļa Nr. 4e), kas savieno ribu un mugurkaula daļu, hidrauliskā amortizatora (sastāvdaļa Nr. 4f) un stingras amortizatora atsperes (sastāvdaļa Nr. 4g).

2.5.7.   Lineārā vadības sistēma (sastāvdaļa Nr. 4e) ļauj kustīgajai ribu loka pusei (sastāvdaļa Nr. 4d) ieliekties attiecībā pret mugurkaula daļu (sastāvdaļa Nr. 4a) un nekustīgo pusi. Vadības sistēmas konstrukcija ir aprīkota ar lineāriem adatu gultņiem.

2.5.8.   Regulēšanas atspere atrodas vadības sistēmas konstrukcijā (sastāvdaļa Nr. 4h).

2.5.9.   Ribu pārvietojuma devēju (sastāvdaļa Nr. 4i) var uzstādīt mugurkaula daļai piestiprinātajai vadības sistēmas daļai (sastāvdaļa Nr. 4e) un savienot ar vadības sistēmas ārējo galu ribu kustīgajā pusē.

2.6.   Rokas

2.6.1.   Rokas šā pielikuma 1. attēlā parādītas kā sastāvdaļa Nr. 5.

2.6.2.   Rokām ir plastmasas skelets, kas klāts ar poliuretāna (PU) audu imitāciju un polivinilhlorīda (PVC) ādu. Audu imitācija veidota no augsta blīvuma lieta poliuretāna (PU) augšējā daļā un poliuretāna (PU) putām apakšējā daļā.

2.6.3.   Pleca–rokas locītava ļauj novietot rokas atsevišķi 0°, 40° un 90° leņķī attiecībā pret rumpja asi.

2.6.4.   Pleca–rokas locītava nodrošina tikai saliekšanas–izstiepšanas rotāciju.

2.7.   Mugurkaula jostas daļa

2.7.1.   Mugurkaula jostas daļa šā pielikuma 1. attēlā parādīta kā sastāvdaļa Nr. 6.

2.7.2.   Mugurkaula jostas daļa sastāv no cieta gumijas cilindra ar divām tērauda savienojuma plāksnēm katrā galā un tērauda troses cilindra iekšpusē.

2.8.   Vēderdobums

2.8.1.   Vēderdobums šā pielikuma 1. attēlā parādīts kā sastāvdaļa Nr. 7.

2.8.2.   Vēderdobums sastāv no stingras centrālās daļas un putu pārklājuma.

2.8.3.   Vēderdobuma centrālā daļa ir metāllējums (sastāvdaļa Nr. 7a). Lējuma virsai uzmontēta pārklājuma plāksne.

2.8.4.   Pārklājums (sastāvdaļa Nr. 7b) izgatavots no poliuretāna (PU) putām. Putu pārklājuma abās pusēs iestrādāta izliekta gumijas plāksne, kas pildīta ar svina granulām.

2.8.5.   Starp putu pārklājumu un stingro lējumu katrā vēderdobuma pusē var uzstādīt trīs spēka devējus (sastāvdaļa Nr. 7c) vai trīs aizstājējas vienības, kas mērījumus neveic.

2.9.   Iegurnis

2.9.1.   Iegurnis šā pielikuma 1. attēlā parādīts kā sastāvdaļa Nr. 8.

2.9.2.   Iegurnis sastāv no krustu kaula bloka, diviem zarnu kaula spārniem, divām gūžas locītavas konstrukcijām un audus imitējoša putu pārklājuma.

2.9.3.   Krustu kauls (sastāvdaļa Nr. 8a) sastāv no metāla bloka ar noteiktu masu un metāla plāksnes, kura uzmontēta šā bloka virsai. Bloka aizmugurē ir iedobe, kas paredzēta, lai atvieglinātu mērierīču izmantošanu.

2.9.4.   Zarnu kaula spārni (sastāvdaļa Nr. 8b) izgatavoti no poliuretāna (PU) sveķiem.

2.9.5.   Gūžas locītavas konstrukcijas (sastāvdaļa Nr. 8c) izgatavotas no tērauda daļām. Tās sastāv no augšstilba kaula augšējās daļas balsteņa un lodveida locīklas, kas savienota ar asi, kura iet caur manekena H punktu.

2.9.6.   Audu sistēma (sastāvdaļa Nr. 8d) izgatavota no polivinilhlorīda (PVC) ādas, kas pildīta ar poliuretāna (PU) putām. H punkta atrašanās vietā āda aizstāta ar atvērtu šūnu poliuretāna (PU) putu cilindru (sastāvdaļa Nr. 8e), kas atbalstīts ar tērauda plāksni, kura piestiprināta zarnu kaula spārnam ar ass balstu, kas iet caur lodveida locīklu.

2.9.7.   Zarnu kaula spārni ir piestiprināti krustu kaula bloka aizmugurē un kaunuma kaula simfīzē savstarpēji savienoti ar spēka devēju (sastāvdaļa Nr. 8f) vai devēja aizstājēju.

2.10.   Kājas

2.11.   Kājas šā pielikuma 1. attēlā parādītas kā sastāvdaļa Nr. 9.

2.11.1.   Kājas sastāv no metāla skeleta, kas klāts ar audus imitējošām poliuretāna (PU) putām un polivinilhlorīda (PVC) ādu.

2.11.2.   Augsta blīvuma liets poliuretāns (PU) ar polivinilhlorīda (PVC) ādu imitē augšstilbu ciskas.

2.11.3.   Ceļa un pēdas locītava nodrošina tikai saliekšanas/izstiepšanas rotāciju.

2.12.   Apģērbs

2.12.1.   Apģērbs nav parādīts šā pielikuma 1. attēlā.

2.12.2.   Apģērbs izgatavots no gumijas, un tas sedz plecus, krūškurvi, augšdelmus, vēderdobumu un mugurkaula jostas daļu, kā arī iegurņa augšējo daļu.

1. attēls

Sānu triecientesta manekena uzbūve

1. tabula

Sānu triecientesta manekena sastāvdaļas (sk. 1. attēlu)

| Daļa | Nr. | Apraksts | Skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | Galva | 1 | |
| 2 | | Kakls | 1 | |
| | 2a | Galvas–kakla savienojums | | 1 |
| | 2b | Centrālā daļa | | 1 |
| | 2c | Kakla–krūškurvja savienojums | | 1 |
| | 2d | Kakla balstenis | | 1 |
| 3 | | Plecs | 1 | |
| | 3a | Plecu bloks | | 1 |
| | 3b | Atslēgas kauli | | 2 |
| | 3c | Elastīgā saite | | 2 |
| | 3d | Plecu putu apvalks | | 1 |
| 4 | | Krūškurvis | 1 | |
| | 4a | Mugurkaula krūšu daļa | | 1 |
| | 4b | Atbalstplāksne (izliekta) | | 1 |
| | 4c | Ribu modulis | | 3 |
| | 4d | Ribu loks, klāts ar audiem | | 3 |
| | 4e | Virzuļa–cilindra konstrukcija | | 3 |
| | 4f | Amortizators | | 3 |
| | 4g | Amortizatora cieta atspere | | 3 |
| | 4h | Regulēšanas atspere | | 3 |
| | 4i | Pārvietojuma devējs | | 3 |
| | 4j | T12 slodzes devējs vai slodzes devēja aizstājējs | | 1 |
| 5 | | Roka | 2 | |
| 6 | | Mugurkaula jostas daļa | 1 | |
| 7 | | Vēderdobums | 1 | |
| | 7a | Centrālais lējums | | 1 |
| | 7b | Audu pārklājums | | 1 |
| | 7c | Spēka devējs | | 3 |
| 8 | | Iegurnis | 1 | |
| | 8a | Krustu kaula bloks | | 1 |
| | 8b | Zarnu kaula spārni | | 2 |
| | 8c | Gūžas locītavas konstrukcija | | 2 |
| | 8d | Audu pārklājums | | 1 |
| | 8e | H punkta putuplasta bloks | | 2 |
| | 8f | Spēka devējs vai tā aizstājējs | | 1 |
| 9 | | Kāja | 2 | |
| 10 | | Apģērbs | 1 | |

Daļa

Nr.

Apraksts

Skaits

1

Galva

1

2

Kakls

1

2a

Galvas–kakla savienojums

1

2b

Centrālā daļa

1

2c

Kakla–krūškurvja savienojums

1

2d

Kakla balstenis

1

3

Plecs

1

3a

Plecu bloks

1

3b

Atslēgas kauli

2

3c

Elastīgā saite

2

3d

Plecu putu apvalks

1

4

Krūškurvis

1

4a

Mugurkaula krūšu daļa

1

4b

Atbalstplāksne (izliekta)

1

4c

Ribu modulis

3

4d

Ribu loks, klāts ar audiem

3

4e

Virzuļa–cilindra konstrukcija

3

4f

Amortizators

3

4g

Amortizatora cieta atspere

3

4h

Regulēšanas atspere

3

4i

Pārvietojuma devējs

3

4j

T12 slodzes devējs vai slodzes devēja aizstājējs

1

5

Roka

2

6

Mugurkaula jostas daļa

1

7

Vēderdobums

1

7a

Centrālais lējums

1

7b

Audu pārklājums

1

7c

Spēka devējs

3

8

Iegurnis

1

8a

Krustu kaula bloks

1

8b

Zarnu kaula spārni

2

8c

Gūžas locītavas konstrukcija

2

8d

Audu pārklājums

1

8e

H punkta putuplasta bloks

2

8f

Spēka devējs vai tā aizstājējs

1

9

Kāja

2

10

Apģērbs

1

3.   MANEKENA MONTĀŽA

3.1.   Galva–kakls

3.1.1.   Kakla montēšanai izmantojamo pussfērisko skrūvju nepieciešamais pievilkšanas moments ir 10 Nm.

3.1.2.   Galvas–kakla augšējā slodzes devēja konstrukciju ar četrām skrūvēm piestiprina galvas un kakla savienojuma kakla plāksnei.

3.1.3.   Kakla un krūškurvja savienojuma kakla plāksni ar četrām skrūvēm piestiprina kakla balstenim.

3.2.   Kakls–plecu daļa–krūškurvis

3.2.1.   Kakla balsteni ar četrām skrūvēm piestiprina plecu blokam.

3.2.2.   Plecu bloku ar trim skrūvēm piestiprina mugurkaula krūšu daļas augšējai virsmai.

3.3.   Plecu daļa–roka

3.3.1.   Rokas piestiprina plecu atslēgas kauliem, izmantojot skrūvi un aksiālo gultni. Skrūvi pievelk tā, lai rokas turēšanās spēks griezes punktā būtu 1–2 g.

3.4.   Krūškurvis–mugurkaula jostas daļa–vēderdobums

3.4.1.   Ribu moduļu montāžas virzienu krūškurvī pielāgo vajadzīgajai trieciena pusei.

3.4.2.   Mugurkaula jostas daļas adapteru ar divām skrūvēm piestiprina T12 slodzes devējam vai slodzes devēja aizstājējam mugurkaula krūšu daļas apakšējā daļā.

3.4.3.   Mugurkaula jostas daļas adapteru ar četrām skrūvēm piestiprina mugurkaula jostas daļas augšai.

3.4.4.   Vēderdobuma centrālā lējuma uzstādīšanas atloku fiksē starp mugurkaula jostas daļas adapteru un mugurkaula jostas daļas augšējo plāksni.

3.4.5.   Vēderdobuma spēka devēju novietojumu pielāgo vajadzīgajai trieciena pusei.

3.5.   Mugurkaula jostas daļa–iegurnis–kājas

3.5.1.   Mugurkaula jostas daļu ar trim skrūvēm piestiprina krustu kaula bloka pārklājuma plāksnei. Ja izmanto mugurkaula jostas daļas apakšējo slodzes devēju, vajadzīgas četras skrūves.

3.5.2.   Mugurkaula jostas daļas apakšējo plāksni ar trim skrūvēm piestiprina iegurņa krustu kaula blokam.

3.5.3.   Kājas ar skrūvi piestiprina iegurņa un gūžas locītavas konstrukcijas augšstilba kaula augšējās daļas balstenim.

3.5.4.   Kāju ceļu un pēdu locītavu savienojumus var pielāgot, lai turēšanas spēks būtu 1–2 g.

4.   GALVENĀS RAKSTURĪGĀS IEZĪMES

4.1.   Masa

4.1.1.   Galveno manekena sastāvdaļu masa dota šā pielikuma 2. tabulā.

2. tabula

Manekena sastāvdaļu masa

| Sastāvdaļa
  (ķermeņa daļa) | Masa
  (kg) | Pielaide
  ± (kg) | Galvenie elementi |
| --- | --- | --- | --- |
| Galva | 4,0 | 0,2 | Pilna galvas konstrukcija, ietverot trīsasu akselerometru un kakla augšējo slodzes devēju vai tā aizstājēju |
| Kakls | 1,0 | 0,05 | Kakls, neietverot kakla balsteni |
| Krūškurvis | 22,4 | 1,0 | Kakla balstenis, plecu apvalks, plecu konstrukcija, rokas savienojuma siksnas, mugurkaula daļa, rumpja atbalstplāksne, ribu moduļi, ribu ieliekuma devēji, rumpja atbalstplāksnes slodzes devējs vai tā aizstājējs, T12 slodzes devējs vai tā aizstājējs, vēderdobuma centrālais lējums, vēderdobuma spēka devēji, 2/3 no apģērba |
| Roka (katra) | 1,3 | 0,1 | Augšdelms, ietverot pozicionēšanas plāksni (katrs) |
| Vēderdobums un mugurkaula jostas daļa | 5,0 | 0,25 | Vēderdobuma audu pārklājums un mugurkaula jostas daļa |
| Iegurnis | 12,0 | 0,6 | Krustu kaula bloks, mugurkaula jostas daļas montāžas plāksne, gūžas lodveida locīklas, augšstilba kaula augšējās daļas balsteņi, zarnu kaula spārni, kaunuma kaula spēka devējs, iegurņa audu pārklājums, 1/3 no apģērba |
| Kāja (katra) | 12,7 | 0,6 | Pēda, apakšstilbs un augšstilbs, un audi līdz savienojumam ar augšstilba kaula augšējo daļu (katrs) |
| Manekens pilnībā | 72,0 | 1,2 | |

Sastāvdaļa

(ķermeņa daļa)

Masa

(kg)

Pielaide

± (kg)

Galvenie elementi

Galva

4,0

0,2

Pilna galvas konstrukcija, ietverot trīsasu akselerometru un kakla augšējo slodzes devēju vai tā aizstājēju

Kakls

1,0

0,05

Kakls, neietverot kakla balsteni

Krūškurvis

22,4

1,0

Kakla balstenis, plecu apvalks, plecu konstrukcija, rokas savienojuma siksnas, mugurkaula daļa, rumpja atbalstplāksne, ribu moduļi, ribu ieliekuma devēji, rumpja atbalstplāksnes slodzes devējs vai tā aizstājējs, T12 slodzes devējs vai tā aizstājējs, vēderdobuma centrālais lējums, vēderdobuma spēka devēji, 2/3 no apģērba

Roka (katra)

1,3

0,1

Augšdelms, ietverot pozicionēšanas plāksni (katrs)

Vēderdobums un mugurkaula jostas daļa

5,0

0,25

Vēderdobuma audu pārklājums un mugurkaula jostas daļa

Iegurnis

12,0

0,6

Krustu kaula bloks, mugurkaula jostas daļas montāžas plāksne, gūžas lodveida locīklas, augšstilba kaula augšējās daļas balsteņi, zarnu kaula spārni, kaunuma kaula spēka devējs, iegurņa audu pārklājums, 1/3 no apģērba

Kāja (katra)

12,7

0,6

Pēda, apakšstilbs un augšstilbs, un audi līdz savienojumam ar augšstilba kaula augšējo daļu (katrs)

Manekens pilnībā

72,0

1,2

4.2.   Galvenie izmēri

4.2.1.   Sānu triecientesta manekena (ietverot apģērbu) galvenie izmēri, pamatojoties uz šā pielikuma 2. attēlu, sniegti šā pielikuma 3. tabulā.

Mērījumos apģērbu neņem vērā.

2. attēls

Galvenie manekena izmēri

(Sk. 3. tabulu)

3. tabula

Galvenie manekena izmēri

| Nr. | Parametrs | Izmērs (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Augstums sēdus stāvoklī | 909 ± 9 |
| 2 | No sēdekļa līdz pleca locītavai | 565 ± 7 |
| 3 | No sēdekļa līdz mugurkaula krūšu daļas apakšējai virsmai | 351 ± 5 |
| 4 | No sēdekļa līdz gūžas locītavai (bultskrūves centram) | 100 ± 3 |
| 5 | No pēdas apakšas līdz sēdeklim sēdus stāvoklī | 442 ± 9 |
| 6 | Galvas platums | 155 ± 3 |
| 7 | Plecu daļas/rokas platums | 470 ± 9 |
| 8 | Krūškurvja platums | 327 ± 5 |
| 9 | Vēderdobuma platums | 290 ± 5 |
| 10 | Iegurņa platums | 355 ± 5 |
| 11 | Galvas dziļums | 201 ± 5 |
| 12 | Krūškurvja dziļums | 276 ± 5 |
| 13 | Vēderdobuma dziļums | 199 ± 5 |
| 14 | Iegurņa dziļums | 240 ± 5 |
| 15 | No sēžamvietas aizmugurējās daļas līdz gūžas locītavai (bultskrūves centram) | 155 ± 5 |
| 16 | No sēžamvietas aizmugurējās daļas līdz ceļa priekšējai daļai | 606 ± 9 |

Nr.

Parametrs

Izmērs (mm)

1

Augstums sēdus stāvoklī

909 ± 9

2

No sēdekļa līdz pleca locītavai

565 ± 7

3

No sēdekļa līdz mugurkaula krūšu daļas apakšējai virsmai

351 ± 5

4

No sēdekļa līdz gūžas locītavai (bultskrūves centram)

100 ± 3

5

No pēdas apakšas līdz sēdeklim sēdus stāvoklī

442 ± 9

6

Galvas platums

155 ± 3

7

Plecu daļas/rokas platums

470 ± 9

8

Krūškurvja platums

327 ± 5

9

Vēderdobuma platums

290 ± 5

10

Iegurņa platums

355 ± 5

11

Galvas dziļums

201 ± 5

12

Krūškurvja dziļums

276 ± 5

13

Vēderdobuma dziļums

199 ± 5

14

Iegurņa dziļums

240 ± 5

15

No sēžamvietas aizmugurējās daļas līdz gūžas locītavai (bultskrūves centram)

155 ± 5

16

No sēžamvietas aizmugurējās daļas līdz ceļa priekšējai daļai

606 ± 9

5.   MANEKENA SERTIFICĒŠANA

5.1.   Trieciena puse

5.1.1.   Atkarībā no tā, kura transportlīdzekļa puse saņems triecienu, manekena daļas sertificē transportlīdzekļa labajai pusei vai kreisajai pusei.

5.1.2.   Manekena konfigurāciju attiecībā uz ribu moduļu uzstādīšanas virzienu un vēderdobuma spēka devēju novietojumu pielāgo vajadzīgajai trieciena pusei.

5.2.   Instrumenti

5.2.1.   Visus instrumentus kalibrē saskaņā ar šā pielikuma 1.1. punktā noteiktās dokumentācijas prasībām.

5.2.2.   Visi instrumentu kanāli atbilst ISO standartam 6487:2000 vai SAE specifikācijai J211 (1995. gada marts) par datu kanālu ierakstīšanu.

5.2.3.   Atbilstīgi šo noteikumu prasībām obligāti ir jābūt vismaz 10 kanāliem:

| | galvas paātrinājumi (3), |
| --- | --- |

galvas paātrinājumi (3),

| | krūškurvja ribu pārvietojumi (3), |
| --- | --- |

krūškurvja ribu pārvietojumi (3),

| | vēderdobuma slodzes (3) un |
| --- | --- |

vēderdobuma slodzes (3) un

| | slodze kaunuma kaula simfīzē (1). |
| --- | --- |

slodze kaunuma kaula simfīzē (1).

5.2.4.   Turklāt ir pieejami vairāki papildu instrumentu kanāli (38):

| | kakla augšējās daļas slodzes (6), |
| --- | --- |

kakla augšējās daļas slodzes (6),

| | kakla apakšējās daļas slodzes (6), |
| --- | --- |

kakla apakšējās daļas slodzes (6),

| | atslēgas kaulu slodzes (3), |
| --- | --- |

atslēgas kaulu slodzes (3),

| | rumpja atbalstplāksnes slodzes (4), |
| --- | --- |

rumpja atbalstplāksnes slodzes (4),

| | T1 paātrinājumi (3), |
| --- | --- |

T1 paātrinājumi (3),

| | T12 paātrinājumi (3), |
| --- | --- |

T12 paātrinājumi (3),

| | ribu paātrinājumi (6, divi katrai ribai), |
| --- | --- |

ribu paātrinājumi (6, divi katrai ribai),

| | T12 mugurkaula slodzes (4), |
| --- | --- |

T12 mugurkaula slodzes (4),

| | jostas daļas apakšējās daļas slodzes (3), |
| --- | --- |

jostas daļas apakšējās daļas slodzes (3),

| | iegurņa paātrinājumi (3) un |
| --- | --- |

iegurņa paātrinājumi (3) un

| | augšstilba kaula slodzes (6). |
| --- | --- |

augšstilba kaula slodzes (6).

Turklāt ir pieejami četri papildu novietojuma rādītāju kanāli:

| | krūškurvja rotācijas (2) un |
| --- | --- |

krūškurvja rotācijas (2) un

| | iegurņa rotācijas (2). |
| --- | --- |

iegurņa rotācijas (2).

5.3.   Vizuāla pārbaude

5.3.1.   Pirms sertifikācijas testa visas manekena daļas vizuāli jāpārbauda, vai tās nav bojātas, un vajadzības gadījumā jāaizstāj.

5.4.   Vispārējais testa aprīkojuma plāns

5.4.1.   Šā pielikuma 3. attēlā parādīts testa aprīkojuma plāns visiem sertifikācijas testiem, ko veic ar sānu triecientesta manekenu.

5.4.2.   Sertifikācijas testa aprīkojuma plāns un testēšanas procedūras ir saskaņā ar 1.1. punktā minētās dokumentācijas specifikāciju un prasībām.

5.4.3.   Galvas, kakla, krūškurvja un mugurkaula jostas daļas testus veic ar manekena konstrukcijas elementiem.

5.4.4.   Plecu daļas, vēderdobuma un iegurņa testus veic ar nokomplektētu manekenu (bez apģērba, apaviem un apakšveļas). Veicot šos testus, manekenu nosēdina uz plakanas virsmas, starp manekenu un plakano virsmu novietojot divas loksnes, kas izgatavotas no 2 mm bieza vai plānāka politetrafluoretilēna (PTFE).

5.4.5.   Visas sertificējamās daļas pirms testa vismaz četras stundas jāglabā testa telpā, kurā temperatūra ir no 18 līdz 22 °C (ieskaitot) un relatīvais mitrums no 10 līdz 70 % (ieskaitot).

5.4.6.   Starp diviem vienas daļas sertifikācijas testiem jābūt vismaz 30 minūšu pārtraukumam.

5.5.   Galva

5.5.1.   Galvas konstrukciju, ietverot kakla augšējā slodzes devēja aizstājēju, sertificē kritiena testā no 200 ± 1 mm augstuma uz plakanas, stingras trieciena virsmas.

5.5.2.   Leņķis starp trieciena virsmu un galvas vidusplakni, kas sadala galvu puslodēs, ir 35 ± 1°, nodrošinot triecienu galvas augšējai daļai (to var panākt, izmantojot iekari vai galvas kritiena testa kronšteinu, kuru masa ir 0,075 ± 0,005 kg).

5.5.3.   Maksimālajam galīgajam galvas paātrinājumam, kas filtrēts, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 1000, jābūt no 100 g līdz 150 g (ieskaitot).

5.5.4.   Lai galvas darbības rādītāji atbilstu prasībām, tos var pielāgot, izmainot ādas un galvaskausa savienojuma berzes parametrus (piemēram, kā smērvielu izmantojot talka pulveri vai politetrafluoretilēna (PTFE) smidzinātāju).

5.6.   Kakls

5.6.1.   Galvas un kakla savienojuma kakla daļu, izmantojot 12 mm biezu savienojuma plāksni, kuras masa ir 0,205 ± 0,05 kg, piestiprina īpašai sertifikācijas zveltņgalvai, kuras masa ir 3,9 ± 0,05 kg (sk. 6. attēlu).

5.6.2.   Zveltņgalvu un kaklu otrādi piestiprina kakla svārsta (2) apakšējai daļai, ļaujot sistēmai kustēties sānvirzienā.

5.6.3.   Kakla svārstu aprīko ar vienass akselerometru atbilstīgi kakla svārsta specifikācijai (sk. 5. attēlu).

5.6.4.   Kakla svārstam ļauj brīvi krist no augstuma, kas izvēlēts, lai sasniegtu trieciena ātrumu 3,4 ± 0,1 m/s, mērot svārsta akselerometra atrašanās vietā.

5.6.5.   Ar attiecīgu ierīci (3) kakla svārsta trieciena ātrumu samazina līdz nullei, kā aprakstīts kakla svārsta specifikācijā (sk. 5. attēlu), iegūstot ātruma izmaiņu–laika līkni, kas atrodas robežās, kuras norādītas šā pielikuma 7. attēlā un 4. tabulā. Visus kanālus ieraksta atbilstīgi ISO standartam 6487:2000 vai SAE specifikācijai J211 (1995. gada marts) par datu kanālu ierakstīšanu un digitāli filtrē, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 180 vai SAE J211:1995 CFC 180. Svārsta palēninājumu filtrē, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 60 vai SAE J211:1995 CFC 60.

4. tabula

Svārsta ātruma izmaiņu–laika robežvērtības kakla sertifikācijas testam

| Maksimālā robeža Laiks (s) | Ātrums (m/s) | Minimālā robeža Laiks (s) | Ātrums (m/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,001 | 0,0 | 0 | – 0,05 |
| 0,003 | – 0,25 | 0,0025 | – 0,375 |
| 0,014 | –3,2 | 0,0135 | – 3,7 |
| | | 0,017 | – 3,7 |

Maksimālā robeža Laiks (s)

Ātrums (m/s)

Minimālā robeža Laiks (s)

Ātrums (m/s)

0,001

0,0

0

– 0,05

0,003

– 0,25

0,0025

– 0,375

0,014

–3,2

0,0135

– 3,7

0,017

– 3,7

5.6.6.   Zveltņgalvas maksimālajam liekšanās leņķim attiecībā pret svārstu (6. attēlā leņķis dθA + dθC) jābūt no 49,0° līdz 59,0° (ieskaitot) un jāveidojas starp 54,0 un 66,0 ms (ieskaitot).

5.6.7.   Maksimālajiem zveltņgalvas smaguma centra pārvietojumiem, ko mēra leņķī dθA un dθB (sk. 6. attēlu), svārsta pamatnes priekšējā leņķī dθA jābūt no 32,0° līdz 37,0° (ieskaitot) un jāveidojas starp 53,0 un 63,0 ms (ieskaitot) un svārsta pamatnes aizmugurējā leņķī dθB jābūt no 0,81* (leņķis dθA) +1,75° līdz 0,81* (leņķis dθA) + 4,25° (ieskaitot) un jāveidojas starp 54,0 un 64,0 ms (ieskaitot).

5.6.8.   Kakla darbības rādītājus var pielāgot, aizstājot astoņus apaļa šķērsgriezuma buferus ar citādas nostiprinājuma cietības buferiem.

5.7.   Plecs

5.7.1.   Elastīgās saites garums jāpielāgo tā, lai no 27,5 līdz 32,5 N (ieskaitot) liels spēks, kas piemērots virzienā uz priekšu 4 ± 1 mm no atslēgas kaula ārējās malas vienā plaknē ar atslēgas kaula kustību, virzītu atslēgas kaulu uz priekšu.

5.7.2.   Manekenu nosēdina uz plakanas, horizontālas, stingras virsmas bez muguras balsta. Krūškurvi novieto vertikāli un rokas noregulē 40 ° ± 2° leņķī uz priekšu pa vertikāli. Kājas novieto horizontāli.

5.7.3.   Triecienelements ir svārsts, kura masa ir 23,4 ± 0,2 kg un diametrs ir 152,4 ± 0,25 mm un kura malas rādiuss ir 12,7 mm (4). Triecienelementu piekar pie stingrām eņģēm ar četrām stieplēm tā, lai triecienelementa viduslīnija būtu vismaz 3,5 m zem stingrajām eņģēm (sk. 4. attēlu).

5.7.4.   Triecienelementu aprīko ar akselerometru, kas veic mērījumus trieciena virzienā un atrodas uz triecienelementa ass.

5.7.5.   Triecienelementam, brīvi šūpojoties, jāskar manekena plecu daļa ar trieciena ātrumu 4,3 ± 0,1 m/s.

5.7.6.   Trieciena virziens ir perpendikulārs asij starp manekena priekšpusi un aizmuguri, un triecienelementa ass sakrīt ar augšdelma gultņa asi.

5.7.7.   Maksimālajam triecienelementa paātrinājumam, kas filtrēts, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 180, jābūt no 7,5 g līdz 10,5 g (ieskaitot).

5.8.   Rokas

5.8.1.   Rokām nav noteikta dinamiska sertificēšanas procedūra.

5.9.   Krūškurvis

5.9.1.   Katru ribu moduli sertificē atsevišķi.

5.9.2.   Ribu moduli vertikāli novieto kritiena testa iekārtā un ribas cilindru nekustīgi iespiež iekārtā.

5.9.3.   Triecienelements ir brīvi krītoša 7,78 ± 0,01 kg smaga masa ar plakanu priekšējo virsmu un diametru 150 ± 2 mm.

5.9.4.   Triecienelementa viduslīnija jāsaskaņo ar ribas vadības sistēmas viduslīniju.

5.9.5.   Trieciena spēku nosaka kritiena augstums – 815 mm, 204 mm un 459 mm. Šādos kritiena augstumos ātrums ir attiecīgi aptuveni 4, 2 un 3 m/s. Kritiena augstums jāievēro ar 1 % precizitāti.

5.9.6.   Ribas pārvietojumu mēra, izmantojot, piemēram, pašas ribas pārvietojuma devēju.

5.9.7.   Ribu sertifikācijas prasības norādītas šā pielikuma 5. tabulā.

5.9.8.   Ribu moduļa darbības rādītājus var pielāgot, aizstājot regulēšanas atsperi cilindra iekšpusē ar atsperi, kurai ir atšķirīga stingrība.

5. tabula

Sertifikācijas prasības pilnam ribu modulim

| Testu secība | Kritiena augstums (precizitāte 1 %) (mm) | Minimālais pārvietojums (mm) | Maksimālais pārvietojums (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 815 | 46,0 | 51,0 |
| 2 | 204 | 23,5 | 27,5 |
| 3 | 459 | 36,0 | 40,0 |

Testu secība

Kritiena augstums (precizitāte 1 %) (mm)

Minimālais pārvietojums (mm)

Maksimālais pārvietojums (mm)

1

815

46,0

51,0

2

204

23,5

27,5

3

459

36,0

40,0

5.10.   Mugurkaula jostas daļa

5.10.1.   Mugurkaula jostas daļu, izmantojot 12 mm biezu savienojuma plāksni, kuras masa ir 0,205 ± 0,05 kg, piestiprina īpašai sertifikācijas zveltņgalvai, kuras masa ir 3,9 ± 0,05 kg (sk. 6. attēlu).

5.10.2.   Zveltņgalvu un mugurkaula jostas daļu otrādi piestiprina kakla svārsta (5) apakšējai daļai, ļaujot sistēmai kustēties sānvirzienā.

5.10.3.   Kakla svārstu aprīko ar vienass akselerometru atbilstīgi kakla svārsta specifikācijai (sk. 5. attēlu).

5.10.4.   Kakla svārstam ļauj brīvi krist no augstuma, kas izvēlēts, lai sasniegtu trieciena ātrumu 6,05 ± 0,1 m/s, mērot svārsta akselerometra atrašanās vietā.

5.10.5.   Ar attiecīgu ierīci (6) kakla svārsta trieciena ātrumu samazina līdz nullei, kā aprakstīts kakla svārsta specifikācijā (sk. 5. attēlu), iegūstot ātruma izmaiņu–laika līkni, kas atrodas robežās, kuras norādītas šā pielikuma 8. attēlā un 6. tabulā. Visus kanālus ieraksta atbilstīgi ISO standartam 6487:2000 vai SAE specifikācijai J211 (1995. gada marts) par datu kanālu ierakstīšanu un digitāli filtrē, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 180 vai SAE J211:1995 CFC 180. Svārsta palēninājumu filtrē, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 60 vai SAE J211:1995 CFC 60.

6. tabula

Svārsta ātruma izmaiņu–laika robežvērtības mugurkaula jostas daļas sertifikācijas testam

| Maksimālā robeža Laiks (s) | Ātrums (m/s) | Minimālā robeža Laiks (s) | Ātrums (m/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,001 | 0,0 | 0 | – 0,05 |
| 0,0037 | – 0,2397 | 0,0027 | – 0,425 |
| 0,027 | – 5,8 | 0,0245 | – 6,5 |
| | | 0,03 | – 6,5 |

Maksimālā robeža Laiks (s)

Ātrums (m/s)

Minimālā robeža Laiks (s)

Ātrums (m/s)

0,001

0,0

0

– 0,05

0,0037

– 0,2397

0,0027

– 0,425

0,027

– 5,8

0,0245

– 6,5

0,03

– 6,5

5.10.6.   Zveltņgalvas maksimālajam liekšanās leņķim attiecībā pret svārstu (6. attēlā leņķis dθA + dθC) jābūt no 45,0° līdz 55,0° (ieskaitot) un jāveidojas starp 39,0 un 53,0 ms (ieskaitot).

5.10.7.   Maksimālajiem zveltņgalvas smaguma centra pārvietojumiem, ko mēra leņķī dθA un dθB (sk. 6. attēlu), svārsta pamatnes priekšējā leņķī dθA jābūt no 31,0° līdz 35,0 ° (ieskaitot) un jāveidojas starp 44,0 un 52,0 ms (ieskaitot) un svārsta pamatnes aizmugurējā leņķī dθB jābūt no 0,8* (leņķis dθA) + 2,00° līdz 0,8* (leņķis dθA) +4,50 ° (ieskaitot) un jāveidojas starp 44,0 un 52,0 ms (ieskaitot).

5.10.8.   Mugurkaula jostas daļas darbības rādītājus var pielāgot, mainot mugurkaula troses nostiepumu.

5.11.   Vēderdobums

5.11.1.   Manekenu nosēdina uz plakanas, horizontālas, stingras virsmas bez muguras balsta. Krūškurvi novieto vertikāli, bet rokas un kājas – horizontāli.

5.11.2.   Triecienelements ir svārsts, kura masa ir 23,4 ± 0,2 kg un diametrs ir 152,4 ± 0,25 mm un kura malas rādiuss ir 12,7 mm (7). Triecienelementu piekar pie stingrām eņģēm ar astoņām stieplēm tā, lai triecienelementa viduslīnija būtu vismaz 3,5 m zem stingrajām eņģēm (sk. 4. attēlu).

5.11.3.   Triecienelementu aprīko ar akselerometru, kas veic mērījumus trieciena virzienā un atrodas uz triecienelementa ass.

5.11.4.   Svārstu aprīko ar horizontālu triecienelementa virsmu – “roku balstu”, kas sver 1,0 ± 0,01 kg. Kopējais triecienelementa svars ar “roku balsta” virsmu ir 24,4 ± 0,21 kg. Stingrais “roku balsts” ir 70 ± 1 mm augsts, 150 ± 1 mm plats, un tam jāspēj iekļūt vēderdobumā vismaz 60 mm dziļi. Svārsta viduslīnija sakrīt ar “roku balsta” centru.

5.11.5.   Triecienelementam, brīvi šūpojoties, jāskar manekena vēderdobums ar trieciena ātrumu 4,0 ± 0,1 m/s.

5.11.6.   Trieciena virziens ir perpendikulārs asij starp manekena priekšpusi un aizmuguri, un triecienelementa ass sakrīt ar vēderdobuma vidējā spēka devēja centru.

5.11.7.   Triecienelementa maksimālajam spēkam, ko iegūst no triecienelementa paātrinājuma, kurš filtrēts, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 180, un reizināts ar triecienelementa/roku balsta masu, jābūt no 4,0 līdz 4,8 kN (ieskaitot) un jāveidojas starp 10,6 un 13,0 ms (ieskaitot).

5.11.8.   Spēka–laika līknes, kas iegūtas, mērījumus veicot ar trim vēderdobuma spēka devējiem, summē un filtrē, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 600. Šīs summas maksimālajam spēkam jābūt no 2,2 līdz 2,7 kN (ieskaitot) un jāveidojas starp 10,0 un 12,3 ms (ieskaitot).

5.12.   Iegurnis

5.12.1.   Manekenu nosēdina uz plakanas, horizontālas, stingras virsmas bez muguras balsta. Krūškurvi novieto vertikāli, bet rokas un kājas – horizontāli.

5.12.2.   Triecienelements ir svārsts, kura masa ir 23,4 ± 0,2 kg un diametrs ir 152,4 ± 0,25 mm un kura malas rādiuss ir 12,7 mm (8). Triecienelementu piekar pie stingrām eņģēm ar astoņām stieplēm tā, lai triecienelementa viduslīnija būtu vismaz 3,5 m zem stingrajām eņģēm (sk. 4. attēlu).

5.12.3.   Triecienelementu aprīko ar akselerometru, kas veic mērījumus trieciena virzienā un atrodas uz triecienelementa ass.

5.12.4.   Triecienelementam, brīvi šūpojoties, jāskar manekena iegurnis ar trieciena ātrumu 4,3 ± 0,1 m/s.

5.12.5.   Trieciena virziens ir perpendikulārs asij starp manekena priekšpusi un aizmuguri, un triecienelementa ass sakrīt ar atbalstplāksnes centru H punktā.

5.12.6.   Triecienelementa maksimālajam spēkam, ko iegūst no triecienelementa paātrinājuma, kurš filtrēts, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 180, un reizināts ar triecienelementa masu, jābūt no 4,4 līdz 5,4 kN (ieskaitot) un jāveidojas starp 10,3 un 15,5 ms (ieskaitot).

5.12.7.   Kaunuma kaula simfīzes spēkam, kas filtrēts, izmantojot ISO 6487:2000 CFC 600, jābūt no 1,04 līdz 1,64 kN (ieskaitot) un jāveidojas starp 9,9 un 15,9 ms (ieskaitot).

5.13.   Kājas

5.13.1.   Kājām nav noteikta dinamiska sertificēšanas procedūra.

3. attēls

Sānu triecientesta manekena sertifikācijas testa aprīkojuma plāna pārskats

4. attēls

Trieciensvārsta, kura masa ir 23,4 kg, stiprinājums

| Attēlā pa kreisi: | stiprinājums ar četrām stieplēm (bez šķērsstieplēm) |
| --- | --- |
| Attēlā pa labi: | stiprinājums ar astoņām stieplēm |

Attēlā pa kreisi:

stiprinājums ar četrām stieplēm (bez šķērsstieplēm)

Attēlā pa labi:

stiprinājums ar astoņām stieplēm

5. attēls

Svārsta palēninājuma–laika robežvērtības kakla sertifikācijas testam

6. attēls

Svārsta palēninājuma–laika robežvērtības mugurkaula jostas daļas sertifikācijas testam

7. attēls

Svārsta ātruma izmaiņu–laika robežvērtības kakla sertifikācijas testam

8. attēls

Svārsta ātruma izmaiņu–laika robežvērtības mugurkaula jostas daļas sertifikācijas testam

---

(1)  Manekens atbilst ES-2 manekena specifikācijām. Rasējuma satura rādītāja numurs ir Nr. E-AA-DRAWING-LIST-7-25-032, 2003. gada 25. jūlijs. ES-2 rasējumu pilns komplekts un ES-2 lietotāja rokasgrāmata deponēti ANO Eiropas Ekonomikas komisijā (UNECE), Nāciju pilī, Ženēvā Šveicē, un materiāli ir pieejami, pieprasot sekretariātā.

(2)  Kakla svārsts atbilst American Code of Federal Regulation 49 CFR V nodaļas 572.33. daļai (10-1-00. izdevums) (sk. arī 5. attēlu).

(3)  Ieteicams izmantot 3 collu šūnmateriālu (sk. 5. attēlu).

(4)  Svārsts atbilst American Code of Federal Regulation 49 CFR V nodaļas 572.36. daļas a) apakšpunktam (10-1-00. izdevums) (sk. arī 4. attēlu).

(5)  Kakla svārsts atbilst American Code of Federal Regulation 49 CFR V nodaļas 572.33. daļai (10-1-00. izdevums) (sk. arī 5. attēlu).

(6)  Ieteicams izmantot 6 collu šūnmateriālu (sk. 5. attēlu).

(7)  Svārsts atbilst American Code of Federal Regulation 49 CFR V nodaļas 572.36. daļas a) apakšpunktam (10-1-00. izdevums) (sk. arī 4. attēlu).

(8)  Svārsts atbilst American Code of Federal Regulation 49 CFR V nodaļas 572.36. daļas a) apakšpunktam (10-1-00. izdevums) (sk. arī 4. attēlu).

---

7. PIELIKUMS

SĀNU TRIECIENTESTA MANEKENA UZSTĀDĪŠANA

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Sānu triecientesta manekenu, kas aprakstīts šo noteikumu 6. pielikumā, uzstāda atbilstīgi turpmāk izklāstītajai procedūrai.

2.   UZSTĀDĪŠANA

2.1.   Ceļa un pēdas locītavas pielāgo tā, lai tās balstītu apakšstilbu un pēdu, kad tās izstieptas horizontāli (regulēšana no 1 līdz 2 g).

2.2.   Pārbauda, vai manekens ir pielāgots vajadzīgajam trieciena virzienam.

2.3.   Manekenu ieģērbj piegulošās elastīgās kokvilnas biksēs līdz pusstilbam, un to var ieģērbt piegulošā, elastīgā, īspiedurkņu kokvilnas kreklā.

2.4.   Katrā kājā uzvelk kurpi.

2.5.   Manekenu novieto malējā priekšējā sēdeklī trieciena pusē atbilstoši sānu triecientesta procedūras specifikācijai.

2.6.   Manekena simetrijas plakne sakrīt ar noteiktās sēdekļa pozīcijas vertikālo vidusplakni.

2.7.   Manekena iegurni novieto tā, lai sānu līnija, kas iet caur manekena H punktiem, būtu perpendikulāra sēdekļa garenvirziena vidusplaknei. Līnija, kas iet caur manekena H punktiem, ir horizontāla ar maksimālo slīpumu ± 2° (1).

Manekena iegurņa stāvokļa pareizību var pārbaudīt attiecībā pret H punkta manekena H punktu, izmantojot H punkta atbalstplākšņu M3 atveres katrā ES-2 manekena iegurņa pusē. M3 atveres apzīmētas ar “Hm”. “Hm” atrodas aplī, kura rādiuss ir 10 mm, ap H punkta manekena H punktu.

Manekena iegurņa pareizais stāvoklis

2.8.   Rumpja augšdaļu noliec uz priekšu un tad cieši atbalsta pret sēdekļa atzveltni (sk. 1. piezīmi). Manekena plecus pilnīgi atliec atpakaļ.

2.9.   Neatkarīgi no manekena sēdvietas pozīcijas leņķis starp augšdelmu un rumpja rokas atskaites līniju katrā pusē ir 40° ± 5°. Rumpja rokas atskaites līnija ir līnija, kurā krustojas plakne, kas ir tangenciāla pret ribu priekšējo virsmu, un manekena tā vertikālā garenplakne, kurā atrodas roka.

2.10.   Ja manekens atrodas vadītāja sēdeklī, neizkustinot iegurni vai rumpi, manekena labo pēdu novieto uz nenospiesta akseleratora pedāļa tā, lai papēdis atrastos uz grīdas iespējami tālu uz priekšu. Kreiso pēdu novieto perpendikulāri apakšstilbam tā, lai papēdis atrastos uz grīdas tādā pašā sānu līnijā kā labais papēdis. Manekena ceļus novieto tā, lai to ārējās virsmas būtu 150 ± 10 mm attālumā no manekena simetrijas plaknes. Ja šie ierobežojumi ļauj, manekena augšstilbiem nodrošina saskari ar sēdekļa spilvenu.

2.11.   Ja manekens neatrodas vadītāja sēdeklī, bet kādā no citiem sēdekļiem, neizkustinot iegurni vai rumpi, manekena papēžus novieto uz grīdas iespējami tālu uz priekšu, nesaspiežot sēdekļa spilvenu vairāk, kā to saspiež kājas svars. Manekena ceļus novieto tā, lai to ārējās virsmas būtu 150 ± 10 mm attālumā no manekena simetrijas plaknes.

---

(1)  Manekenu var aprīkot ar slīpuma sensoriem krūškurvī un iegurnī. Šie instrumenti palīdz iegūt vēlamo stāvokli.

---

8. PIELIKUMS

DAĻĒJS TESTS

1.   MĒRĶIS

Šo testu mērķis ir pārbaudīt, vai pārveidotais transportlīdzeklis uzrāda vismaz tādus pašus (vai labākus) enerģijas absorbcijas parametrus kā transportlīdzeklis, kas saņēmis tipa apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem.

2.   PROCEDŪRAS UN UZSTĀDĪŠANA

2.1.   Pamattesti

2.1.1.   Izmantojot sākotnējos polsterējuma materiālus, kas testēti transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā un uzmontēti apstiprināmā transportlīdzekļa jaunajai sānu konstrukcijai, veic divus dinamiskus testus, izmantojot divus dažādus triecienelementus (1. attēls).

2.1.1.1.   Zveltņgalvas triecienelements, kas definēts 3.1.1. punktā, ar ātrumu 24,1 km/h triecas zonā, kas saņēmusi triecienu ar EUROSID galvu transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā. Reģistrē testa rezultātus un aprēķina HPC. Tomēr šo testu neveic, ja šo noteikumu 4. pielikumā aprakstīto testu laikā saskare ar galvu nav notikusi vai galva saskārusies tikai ar loga stiklojumu, ar noteikumu, ka loga stiklojums nav laminēts stikls.

2.1.1.2.   Blokveida triecienelements, kas definēts 3.2.1. punktā, ar ātrumu 24,1 km/h triecas sānu zonā, kas saņēmusi triecienu ar EUROSID plecu, roku un krūškurvi transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā. Reģistrē testa rezultātus un aprēķina HPC.

2.2.   Apstiprināšanas tests

2.2.1.   Izmantojot jaunos polsterējuma materiālus, sēdekli utt., kas iesniegti apstiprinājuma paplašināšanai un uzmontēti jaunai transportlīdzekļa sānu konstrukcijai, atkārto testus, kuri noteikti 2.1.1.1. un 2.1.1.2. punktā, reģistrē jaunos testu rezultātus un aprēķina to HPC.

2.2.1.1.   Ja HPC, ko aprēķina no abu apstiprināšanas testu rezultātiem, ir mazāks nekā HPC, kurš iegūts pamattestos (kas veikti, izmantojot sākotnējo polsterējumu vai sēdekļus, kuri ieguvuši tipa apstiprinājumu), piešķir apstiprinājuma paplašinājumu.

2.2.1.2.   Ja jaunais HPC ir lielāks nekā HPC, kurš iegūts pamattestos, veic jaunu pilnu testu (izmantojot piedāvāto polsterējumu/sēdekļus/utt.).

3.   TESTA APRĪKOJUMS

3.1.   Zveltņgalvas triecienelements (2. attēls)

3.1.1.   Šī iekārta sastāv no pilnīgi vadāma lineāra triecienelementa, kas ir stingrs un sver 6,8 kg. Tā trieciena virsmai ir puslodes forma ar diametru 165 mm.

3.1.2.   Zveltņgalvu aprīko ar diviem akselerometriem un ātruma mērīšanas ierīci, un minētajam aprīkojumam jānodrošina vērtību mērīšana trieciena virzienā.

3.2.   Blokveida triecienelements (3. attēls)

3.2.1.   Šī iekārta sastāv no pilnīgi vadāma lineāra triecienelementa, kas ir stingrs un sver 30 kg. Tās izmēri un profils dots 3. attēlā.

3.2.2.   Bloku aprīko ar diviem akselerometriem un ātruma mērīšanas ierīci, un minētajam aprīkojumam jānodrošina vērtību mērīšana trieciena virzienā.

---

9. PIELIKUMS

TESTA PROCEDŪRAS TO PERSONU AIZSARDZĪBAI, KURAS ATRODAS TRANSPORTLĪDZEKLĪ, KO DARBINA AR AUGSTSPRIEGUMA ELEKTRISKO STRĀVU, UN AIZSARDZĪBAI PRET ELEKTROLĪTA NOPLŪDI

Šajā pielikumā aprakstītas testa procedūras, ar ko pierāda atbilstību 5.3.7. punkta elektrodrošības prasībām. Piemēram, megaommetra vai osciloskopa mērījumi ir pienācīga alternatīva turpmāk izklāstītajai procedūrai izolācijas pretestības mērīšanai. Šajā gadījumā var būt nepieciešams atspējot iebūvēto izolācijas pretestības monitoringa sistēmu.

Pirms transportlīdzekļa trieciena testa veikšanas augstsprieguma kopnes spriegumu (Vb) (skatīt 1. attēlu) mēra un reģistrē, lai apstiprinātu, ka tas ir transportlīdzekļa darba sprieguma diapazonā, kā noteicis transportlīdzekļa ražotājs.

1.   TESTA PLĀNS UN APRĪKOJUMS

Ja izmanto augstsprieguma atvienotāja funkciju, mērījumus veic no abām tās ierīces pusēm, ar ko īsteno atvienotāja funkciju.

Tomēr, ja augstsprieguma atvienotājs ir integrēts REESS vai enerģijas pārveidošanas sistēmā un REESS augstsprieguma kopne vai enerģijas pārveidošanas sistēma ir aizsargāta saskaņā ar aizsardzības līmeni IPXXB, pēc triecientesta mērījumus var veikt tikai starp ierīci, ar ko īsteno atvienotāja funkciju, un elektriskajām slodzēm.

Šajā testā izmantotais voltmetrs mēra līdzstrāvas vērtības, un tā iekšējā pretestība ir vismaz 10 MΩ.

2.   JA MĒRA SPRIEGUMU, VAR IZMANTOT ŠĀDUS NORĀDĪJUMUS

Pēc triecientesta nosaka augstsprieguma kopnes spriegumus (Vb, V1, V2) (sk. 1. attēlu).

Sprieguma mērījumus veic ne agrāk kā 5 sekundes, tomēr ne vēlāk kā 60 sekundes pēc trieciena.

Šo procedūru nepiemēro, ja testu veic ar nosacījumu, ka elektropiedziņai netiek pievadīta elektroenerģija.

1. attēls

Vb, V1, V2 mērījumi

Image

3.   NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRA ZEMA LĪMEŅA ELEKTROENERĢIJAI

Pirms trieciena slēdzis S1 un zināms izlādes rezistors Re ir paralēli savienoti ar attiecīgo kapacitāti (skatīt 2. attēlu).

Ne agrāk kā 5 sekundes un ne vēlāk kā 60 sekundes pēc trieciena slēdzi S1 izslēdz, kamēr mēra un reģistrē spriegumu Vb un strāvu Ie. Sprieguma Vb un strāvas Ie reizinājumu integrē laika periodā no brīža, kad slēdzis S1 tiek izslēgts (tc), līdz brīdim, kad spriegums Vb samazinās zem augstsprieguma robežvērtības 60 V (līdzstrāva) (th). Iegūtais integrālis atbilst kopējai enerģijai (TE) džoulos.

| a) | Ja Vb mēra brīdī 5 līdz 60 sekunžu intervālā pēc trieciena un X-kondensatoru kapacitāti (Cx) ir norādījis ražotājs, kopējo enerģiju (TE) aprēķina, izmantojot šādu formulu: |
| --- | --- |

a)

Formula

Ja Vb mēra brīdī 5 līdz 60 sekunžu intervālā pēc trieciena un X-kondensatoru kapacitāti (Cx) ir norādījis ražotājs, kopējo enerģiju (TE) aprēķina, izmantojot šādu formulu:

| b) | TE = 0,5 × Cx × (Vb
  2 – 3 600)
  Ja V1 un V2 (skatīt 1. attēlu) mēra brīdī 5 līdz 60 sekunžu intervālā pēc trieciena un Y-kondensatoru kapacitāti (Cy1, Cy2) ir norādījis ražotājs, kopējo enerģiju (TEy1, TEy2) aprēķina, izmantojot šādas formulas: |
| --- | --- |

b)

TE = 0,5 × Cx × (Vb
  2 – 3 600)

Ja V1 un V2 (skatīt 1. attēlu) mēra brīdī 5 līdz 60 sekunžu intervālā pēc trieciena un Y-kondensatoru kapacitāti (Cy1, Cy2) ir norādījis ražotājs, kopējo enerģiju (TEy1, TEy2) aprēķina, izmantojot šādas formulas:

| c) | TEy1 = 0,5 × Cy1 × (V1
  2 – 3 600)
  TEy2 = 0,5 × Cy2 × (V2
  2 – 3 600)
  Šo procedūru nepiemēro, ja testu veic ar nosacījumu, ka elektropiedziņai netiek pievadīta elektroenerģija. |
| --- | --- |

c)

TEy1 = 0,5 × Cy1 × (V1
  2 – 3 600)

TEy2 = 0,5 × Cy2 × (V2
  2 – 3 600)

Šo procedūru nepiemēro, ja testu veic ar nosacījumu, ka elektropiedziņai netiek pievadīta elektroenerģija.

2. attēls

Piemērs – augstsprieguma kopnes X-kondensatoros uzglabātās enerģijas mērījumi

Image

4.   FIZISKĀ AIZSARDZĪBA

Pēc transportlīdzekļa triecientesta visas daļas, kas atrodas ap augstsprieguma sastāvdaļām, atver, izjauc vai noņem, neizmantojot instrumentus. Visas pārejās nosedzošās daļas uzskata par fizisko aizsardzību.

Šā pielikuma papildinājuma attēlā norādīto posmaino testēšanas pirkstu elektrodrošības novērtējuma vajadzībām ievieto visās fiziskās aizsardzības spraugās vai atverēs ar testa spēku 10 N ± 10 %. Ja posmainais testēšanas pirksts daļēji vai pilnībā iekļūst fiziskajā aizsardzībā, posmaino testēšanas pirkstu novieto katrā stāvoklī, kā noteikts turpmāk.

Uzsākot no taisna stāvokļa, abus testēšanas pirksta posmus progresīvi griež leņķī līdz 90° attiecībā pret piegulošās pirksta daļas asi un novieto visos iespējamajos stāvokļos.

Iekšējos elektroaizsardzības aizsegus uzskata par daļu no korpusa.

Attiecīgā gadījumā zemsprieguma barošanas avotu (ne mazāk par 40 V un ne vairāk par 50 V) savieno virknes slēgumā ar piemērotu spuldzi starp posmaino testēšanas pirkstu un spriegumaktīvām augstsprieguma daļām elektroaizsardzības aizsegā vai korpusā.

4.1.   Pieņemšanas nosacījumi

Uzskata, ka 5.3.7.1.3. punkta prasības ir izpildītas, ja šā pielikuma papildinājuma attēlā aprakstītais posmainais testēšanas pirksts nevar saskarties ar spriegumaktīvām augstsprieguma daļām.

Vajadzības gadījumā var izmantot spoguli vai fibroskopu, lai pārbaudītu, vai posmainais testēšanas pirksts pieskaras augstsprieguma kopnēm.

Ja šī prasība tiek pārbaudīta, izmantojot signāla ķēdi starp posmaino testēšanas pirkstu un spriegumaktīvām augstsprieguma daļām, spuldze nedrīkst iedegties.

5.   IZOLĀCIJAS PRETESTĪBA

Izolācijas pretestību starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju var pierādīt, izmantojot mērījumus vai mērījumu un aprēķinu kombināciju.

Ja izolācijas pretestību pierāda ar mērījumiem, izmanto šādus norādījumus.

| | Mēra un reģistrē spriegumu (Vb) starp augstsprieguma kopnes negatīvo un pozitīvo polu (sk. 1. attēlu). |
| --- | --- |

Mēra un reģistrē spriegumu (Vb) starp augstsprieguma kopnes negatīvo un pozitīvo polu (sk. 1. attēlu).

| | Mēra un reģistrē spriegumu (V1) starp augstsprieguma kopnes negatīvo polu un elektrisko šasiju (sk. 1. attēlu). |
| --- | --- |

Mēra un reģistrē spriegumu (V1) starp augstsprieguma kopnes negatīvo polu un elektrisko šasiju (sk. 1. attēlu).

| | Mēra un reģistrē spriegumu (V2) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo polu un elektrisko šasiju (sk. 1. attēlu). |
| --- | --- |

Mēra un reģistrē spriegumu (V2) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo polu un elektrisko šasiju (sk. 1. attēlu).

Ja V1 ir lielāks par vai vienāds ar V2, ievieto zināmas pretestības standarta rezistoru (Ro) starp augstsprieguma kopnes negatīvo polu un elektrisko šasiju. Kad Ro uzstādīts, mēra spriegumu (V1′) starp augstsprieguma kopnes negatīvo polu un transportlīdzekļa elektrisko šasiju (sk. 3. attēlu). Aprēķina izolācijas pretestību (Ri), izmantojot turpmāk minēto formulu:

Ri = Ro*(Vb/V1′ – Vb/V1) vai Ri = Ro*Vb*(1/V1′ – 1/V1)

Rezultātu Ri, kas ir elektroizolācijas pretestība omos (Ω), dala ar augstsprieguma kopnes darba spriegumu voltos (V):

Ri (Ω/V) = Ri (Ω)/darba spriegums (V)

3. attēls

V1′ mērījumi

Image

Ja V2 ir lielāks par V1, ievieto zināmas pretestības standarta rezistoru (Ro) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo polu un elektrisko šasiju. Kad Ro uzstādīts, mēra spriegumu (V2′) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo polu un elektrisko šasiju (sk. 4. attēlu).

Aprēķina izolācijas pretestību (Ri), izmantojot turpmāk minēto formulu:

Ri = Ro*(Vb/V2′ – Vb/V2) vai Ri = Ro*Vb*(1/V2′ – 1/V2)

Rezultātu Ri, kas ir elektroizolācijas pretestība omos (Ω), dala ar augstsprieguma kopnes darba spriegumu voltos (V):

Ri (Ω/V) = Ri (Ω)/darba spriegums (V)

Ri = Ro*(Vb/V2′ – Vb/V2) vai Ri = Ro*Vb*(1/V2′ – 1/V2)

4. attēls

V2′ mērījumi

Image

Piezīme: standarta zināmā pretestība Ro (norādīta Ω) ir minimālās vajadzīgās izolācijas pretestības vērtības (norādīta Ω/V) reizinājums ar transportlīdzekļa darba spriegumu (V) +/–20 %. Ro nav noteikti jābūt precīzi šai vērtībai, jo vienādojumi ir derīgi visām Ro vērtībām; tomēr Ro vērtība šajā diapazonā nodrošinātu labu izšķirtspēju sprieguma mērījumiem.

6.   ELEKTROLĪTA NOPLŪDE

Vajadzības gadījumā nodrošina attiecīgu fiziskās aizsardzības pārklājumu, lai apstiprinātu elektrolīta noplūdi no REESS pēc triecientesta.

Ja ražotājs nenodrošina līdzekļus dažādu šķidrumu noplūžu nošķiršanai, visas noplūdes uzskata par elektrolīta noplūdēm.

7.   REESS AIZTURES ATBILSTĪBU NOSAKA, VEICOT VIZUĀLU PĀRBAUDI.

Papildinājums

POSMAINAIS TESTĒŠANAS PIRKSTS (LĪMENIS IPXXB)

Attēls

Posmainais testēšanas pirksts

Image

Materiāls: metāls, ja nav norādīts citādi

Lineārie izmēri milimetros

Pielaides izmēriem, nenorādot konkrētu pielaidi:

| a) | leņķiem: 0/– 10° |
| --- | --- |

a)

leņķiem: 0/– 10°

| b) | lineārajiem izmēriem:






  i) | līdz 25 mm: 0/– 0,05 mm |
| --- | --- | --- |

b)

lineārajiem izmēriem:

i)

līdz 25 mm: 0/– 0,05 mm

| ii) | virs 25 mm: ± 0,2 mm |
| --- | --- |

ii)

virs 25 mm: ± 0,2 mm

Abi posmi nodrošina kustību vienā un tajā pašā plaknē un vienā un tajā pašā virzienā līdz 90° leņķim (pielaide no 0 līdz + 10°).

---