# Euroopa Liidu L 175/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 175 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide4. juuli 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 175

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide4. juuli 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/1076, 28. aprill 2015, milles sätestatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1303/2013 toetusesaaja muutmist ja sellega seotud kohustusi käsitlevad täiendavad eeskirjad ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavasse avaliku ja erasektori partnerluse lepingusse lisatavad miinimumnõuded | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1077, 1. juuli 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Idiazabal (KPN)] | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1078, 3. juuli 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses toimeainega klodroonhape (dinaatriumisoolana) (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1079, 3. juuli 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses toimeainega heksaflumuroon (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1080, 3. juuli 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses toimeainega propüül-4-hüdroksübensoaat ja selle naatriumisool (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1081, 3. juuli 2015, millega kehtestatakse Venemaalt pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks | 14 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1082, 3. juuli 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 41 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1083, 3. juuli 2015, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1918/2006 kohaselt Tuneesiast pärit oliiviõli jaoks avatud tariifikvoodi raames ajavahemikul 29. kuni 30. juunini 2015 esitatud impordilitsentsi taotlustega hõlmatud koguste suhtes, ja peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine 2015. aasta juuli kohta | 43 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1084, 18. veebruar 2015, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisa teatavad muudatused
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 797 all)

   (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1085, 2. juuli 2015, Rootsi võetud meetme kohta keelata äriühingu Hammars Verkstad AB toodetud halumasinate Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk turule laskmine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/42/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 4428 all)

   (
  1
  ) | 124 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/1076, 28. aprill 2015, milles sätestatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1303/2013 toetusesaaja muutmist ja sellega seotud kohustusi käsitlevad täiendavad eeskirjad ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavasse avaliku ja erasektori partnerluse lepingusse lisatavad miinimumnõuded

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1077, 1. juuli 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Idiazabal (KPN)]

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1078, 3. juuli 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses toimeainega klodroonhape (dinaatriumisoolana) (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1079, 3. juuli 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses toimeainega heksaflumuroon (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1080, 3. juuli 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses toimeainega propüül-4-hüdroksübensoaat ja selle naatriumisool (
  1
  )

1

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1081, 3. juuli 2015, millega kehtestatakse Venemaalt pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

14

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1082, 3. juuli 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

41

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1083, 3. juuli 2015, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1918/2006 kohaselt Tuneesiast pärit oliiviõli jaoks avatud tariifikvoodi raames ajavahemikul 29. kuni 30. juunini 2015 esitatud impordilitsentsi taotlustega hõlmatud koguste suhtes, ja peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine 2015. aasta juuli kohta

43

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1084, 18. veebruar 2015, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisa teatavad muudatused
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 797 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 797 all)

1

45

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1085, 2. juuli 2015, Rootsi võetud meetme kohta keelata äriühingu Hammars Verkstad AB toodetud halumasinate Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk turule laskmine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/42/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 4428 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 4428 all)

1

124

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2015/1076,

28. aprill 2015,

milles sätestatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1303/2013 toetusesaaja muutmist ja sellega seotud kohustusi käsitlevad täiendavad eeskirjad ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavasse avaliku ja erasektori partnerluse lepingusse lisatavad miinimumnõuded

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eriti selle artikli 63 lõiget 4 ja artikli 64 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 63 lõikes 1 on sätestatud, et avaliku ja erasektori partnerlustegevuste puhul võib toetusesaajaks olla liikmesriigi eraõiguslik isik (edaspidi „erasektori partner”). Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 63 lõikega 3 võidakse erasektori partner, kes on valitud tegevust läbi viima, tegevuse rakendamise ajal asendada teise toetusesaajaga, kui seda nõuavad avaliku ja erasektori partnerluse tingimused või erasektori partneri ja tegevust kaasrahastava finantsinstitutsiooni vahelise rahastamislepingu sätted. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 63 lõikes 1 on sätestatud, et avaliku ja erasektori partnerlustegevuste puhul võib toetusesaajaks olla liikmesriigi eraõiguslik isik (edaspidi „erasektori partner”). Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 63 lõikega 3 võidakse erasektori partner, kes on valitud tegevust läbi viima, tegevuse rakendamise ajal asendada teise toetusesaajaga, kui seda nõuavad avaliku ja erasektori partnerluse tingimused või erasektori partneri ja tegevust kaasrahastava finantsinstitutsiooni vahelise rahastamislepingu sätted.

| (2) | Selleks et sätestada avaliku ja erasektori partnerluse partnerite kõik kohustused, on vaja kehtestada toetusesaaja muutmist ja sellega seotud kohustusi käsitlevad täiendavad eeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et sätestada avaliku ja erasektori partnerluse partnerite kõik kohustused, on vaja kehtestada toetusesaaja muutmist ja sellega seotud kohustusi käsitlevad täiendavad eeskirjad.

| (3) | Kui Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatava avaliku ja erasektori partnerlustegevuse toetusesaajat muudetakse, on vaja tagada, et pärast muutmist pakub uus partner või organ vähemalt samal tasemel teenust ja järgib samu kvaliteedi miinimumstandardeid, mida on nõutud algse avaliku ja erasektori partnerluse lepinguga. |
| --- | --- |

(3)

Kui Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatava avaliku ja erasektori partnerlustegevuse toetusesaajat muudetakse, on vaja tagada, et pärast muutmist pakub uus partner või organ vähemalt samal tasemel teenust ja järgib samu kvaliteedi miinimumstandardeid, mida on nõutud algse avaliku ja erasektori partnerluse lepinguga.

| (4) | Avaliku ja erasektori partnerlustegevuste puhul, kus toetusesaajaks on avaliku sektori asutus, on määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 64 lõikes 1 sätestatud tingimused, mille alusel võib avaliku ja erasektori partnerlusetegevuse käigus erasektori partneri kantud ja tasutud kulud lugeda toetusesaaja kantud ja tasutud kuludeks. Kõnealuse määruse artikli 64 lõikes 2 on sätestatud, et selliste kulude eest tehtud maksed kantakse toetusesaaja nimele loodud tinghoiukontole. |
| --- | --- |

(4)

Avaliku ja erasektori partnerlustegevuste puhul, kus toetusesaajaks on avaliku sektori asutus, on määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 64 lõikes 1 sätestatud tingimused, mille alusel võib avaliku ja erasektori partnerlusetegevuse käigus erasektori partneri kantud ja tasutud kulud lugeda toetusesaaja kantud ja tasutud kuludeks. Kõnealuse määruse artikli 64 lõikes 2 on sätestatud, et selliste kulude eest tehtud maksed kantakse toetusesaaja nimele loodud tinghoiukontole.

| (5) | On vaja sätestada avaliku ja erasektori partnerluse lepingusse lisatavad miinimumnõuded, mis on vajalikud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 64 lõike 1 kohaldamiseks, kaasa arvatud avaliku ja erasektori partnerluse lepingu lõpetamist ja piisava kontrolljälje tagamist käsitlevad sätted, |
| --- | --- |

(5)

On vaja sätestada avaliku ja erasektori partnerluse lepingusse lisatavad miinimumnõuded, mis on vajalikud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 64 lõike 1 kohaldamiseks, kaasa arvatud avaliku ja erasektori partnerluse lepingu lõpetamist ja piisava kontrolljälje tagamist käsitlevad sätted,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatava avaliku ja erasektori partnerlustegevuse toetusesaaja muutmist käsitlevad eeskirjad

(Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 63 lõige 4)

Artikkel 1

Erasektori partneri muutmist käsitlevad lisatingimused

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 63 lõikes 3 osutatud erasektori partner või avalik-õiguslik asutus (edaspidi „partner või asutus”) peab vastama järgmistele lisatingimustele:

| a) | partner või asutus peab pakkuma vähemalt sellist teenust, sealhulgas järgima samu kvaliteedi miinimumstandardeid, mis on kindlaks määratud avaliku ja erasektori partnerluse lepingus; |
| --- | --- |

a)

partner või asutus peab pakkuma vähemalt sellist teenust, sealhulgas järgima samu kvaliteedi miinimumstandardeid, mis on kindlaks määratud avaliku ja erasektori partnerluse lepingus;

| b) | partner või asutus peab järgima avaliku ja erasektori partnerlustegevuse toetusega seotud toetusesaaja õiguseid ja kohustusi sellest päevast alates, kui korraldusasutusele teatatakse muutmise ettepanekust. |
| --- | --- |

b)

partner või asutus peab järgima avaliku ja erasektori partnerlustegevuse toetusega seotud toetusesaaja õiguseid ja kohustusi sellest päevast alates, kui korraldusasutusele teatatakse muutmise ettepanekust.

Artikkel 2

Erasektori partneri muutmise ettepanek

1.   Partner või asutus saadab korraldusasutusele ettepaneku toetusesaajaks valitud erasektori partneri muutmise kohta ühe kuu jooksul alates erasektori partneri muutmise kohta otsuse tegemise päevast.

2.   Lõikes 1 osutatud ettepanek peab sisaldama järgmist:

| a) | avaliku ja erasektori partnerluse või erasektori partneri ja tegevust kaasrahastava finantsinstitutsiooni vahelise rahastamislepingu tingimused; |
| --- | --- |

a)

avaliku ja erasektori partnerluse või erasektori partneri ja tegevust kaasrahastava finantsinstitutsiooni vahelise rahastamislepingu tingimused;

| b) | tõendid selle kohta, et partner või asutus vastab käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud tingimustele ning võtab üle kõik määruse (EL) nr 1303/2013 kohased vastavad toetusesaaja kohustused ja täidab neid; |
| --- | --- |

b)

tõendid selle kohta, et partner või asutus vastab käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud tingimustele ning võtab üle kõik määruse (EL) nr 1303/2013 kohased vastavad toetusesaaja kohustused ja täidab neid;

| c) | tõendid selle kohta, et partnerile või asutusele on antud koopia toetuslepingu originaalist ja kõikidest sellesse tehtud muudatustest. |
| --- | --- |

c)

tõendid selle kohta, et partnerile või asutusele on antud koopia toetuslepingu originaalist ja kõikidest sellesse tehtud muudatustest.

Artikkel 3

Erasektori partneri muutmise kinnitamine

Ühe kuu jooksul alates artiklis 2 osutatud ettepaneku kättesaamisest ja tingimusel, et partner või asutus võtab üle kõik määruse (EL) nr 1303/2013 kohased vastavad toetusesaaja kohustused ja täidab neid ning vastab käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud tingimustele, teeb korraldusasutus järgmist:

| a) | registreerib partneri või asutuse toetusesaajana alates käesoleva määruse artikli 1 punktis b osutatud kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

registreerib partneri või asutuse toetusesaajana alates käesoleva määruse artikli 1 punktis b osutatud kuupäevast;

| b) | teatab partnerile või asutusele Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest antava toetuse järelejäänud summa. |
| --- | --- |

b)

teatab partnerile või asutusele Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest antava toetuse järelejäänud summa.

II PEATÜKK

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatava avaliku ja erasektori partnerluse lepingusse lisatavad miinimumnõuded

(Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 64 lõige 4)

Artikkel 4

Tinghoiukonto

Seoses määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 64 lõikes 2 osutatud tinghoiukontoga peab avaliku ja erasektori partnerluse leping sisaldama järgmist:

| a) | vajaduse korral kriteeriumid, mida kohaldatakse selle finantsasutuse valimisel, kuhu tinghoiukonto on kavas avada, sealhulgas finantsasutuse krediidivõimelisust käsitlevad nõuded; |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral kriteeriumid, mida kohaldatakse selle finantsasutuse valimisel, kuhu tinghoiukonto on kavas avada, sealhulgas finantsasutuse krediidivõimelisust käsitlevad nõuded;

| b) | tingimused, mille alusel võib tinghoiukontolt makseid teha; |
| --- | --- |

b)

tingimused, mille alusel võib tinghoiukontolt makseid teha;

| c) | teave selle kohta, kas toetusesaajaks olev avalik-õiguslik asutus võib tinghoiukontot kasutada tagatisena avaliku ja erasektori partnerluse lepingust tulenevate kas enda või erasektori partneri kohustuste täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

teave selle kohta, kas toetusesaajaks olev avalik-õiguslik asutus võib tinghoiukontot kasutada tagatisena avaliku ja erasektori partnerluse lepingust tulenevate kas enda või erasektori partneri kohustuste täitmiseks;

| d) | tinghoiukonto omanike kohustus teatada korraldusasutusele tema kirjaliku taotluse korral tinghoiukontole kantud vahendite summa ning konto saldo; |
| --- | --- |

d)

tinghoiukonto omanike kohustus teatada korraldusasutusele tema kirjaliku taotluse korral tinghoiukontole kantud vahendite summa ning konto saldo;

| e) | eeskirjad selle kohta, kuidas tinghoiukontol olevaid vahendeid kasutatakse juhul, kui tinghoiukonto suletakse avaliku ja erasektori partnerluse lepingu lõpetamise tõttu. |
| --- | --- |

e)

eeskirjad selle kohta, kuidas tinghoiukontol olevaid vahendeid kasutatakse juhul, kui tinghoiukonto suletakse avaliku ja erasektori partnerluse lepingu lõpetamise tõttu.

Artikkel 5

Aruandlus ja kontrolljälg

1.   Avaliku ja erasektori partnerluse leping peab sisaldama sätteid aruannete esitamise ja dokumentide säilitamise menetluse kohta. See menetlus peab sisaldama samu aruannete esitamise ja dokumentide säilitamise kohustusi, mis kehtivad toetusesaaja suhtes, kes kannab ja tasub ise kulusid, mis on määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 65 kohaselt rahastamiskõlblikud.

2.   Avaliku ja erasektori partnerluse leping peab sisaldama menetlusi, millega tagatakse piisav kontrolljälg kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 (2) artikliga 25. Nende menetluste abil peab eelkõige olema võimalik võrrelda erasektori partneri poolt seoses tegevusega kantud ja makstud kulusid toetusesaaja poolt korraldusasutusele deklareeritud kuludega.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. aprill 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 480/2014, 3. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (ELT L 138, 13.5.2014, lk 5).

2

---

| 4.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1077,

1. juuli 2015,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Idiazabal (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 2317/1999) (3) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Idiazabal” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 2317/1999) (3) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Idiazabal” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Idiazabal” (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. juuli 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1107/96, 12. juuni 1996, geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras (EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2317/1999, 29. oktoober 1999, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) lisas loetletud nime „Idiazábal” spetsifikatsiooni andmeid (EÜT L 280, 30.10.1999, lk 66).

3

(4)  ELT C 70, 27.2.2015, lk 10.

4

---

| 4.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1078,

3. juuli 2015,

millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses toimeainega klodroonhape (dinaatriumisoolana)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (1) eriti selle artiklit 14 koostoimes artikliga 17,

võttes arvesse Euroopa Ravimiameti arvamust, mille on sõnastanud veterinaarravimikomitee,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 470/2009 artiklis 17 on nõutud, et Euroopa Liidus loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides või toiduloomade veterinaarravimites kasutamiseks ettenähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada määrusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 470/2009 artiklis 17 on nõutud, et Euroopa Liidus loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides või toiduloomade veterinaarravimites kasutamiseks ettenähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada määrusega.

| (2) | Komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisa tabelis 1 on sätestatud farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisa tabelis 1 on sätestatud farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi.

| (3) | Klodroonhape (dinaatriumisoolana) ei ole veel kõnealusesse tabelisse kantud. |
| --- | --- |

(3)

Klodroonhape (dinaatriumisoolana) ei ole veel kõnealusesse tabelisse kantud.

| (4) | Euroopa Ravimiametile (edaspidi „ravimiamet”) on esitatud taotlus kehtestada klodroonhappe (dinaatriumisoolana) jääkide piirnormid hobuslaste puhul. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ravimiametile (edaspidi „ravimiamet”) on esitatud taotlus kehtestada klodroonhappe (dinaatriumisoolana) jääkide piirnormid hobuslaste puhul.

| (5) | Veterinaarravimikomitee arvamuse alusel pidas ravimiamet dinaatriumklodronaadi jääkide piirnormide kehtestamist hobuslaste puhul inimeste tervise kaitseks mittevajalikuks, tingimusel et kõnealust ainet ei kasutata nende loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud piima. |
| --- | --- |

(5)

Veterinaarravimikomitee arvamuse alusel pidas ravimiamet dinaatriumklodronaadi jääkide piirnormide kehtestamist hobuslaste puhul inimeste tervise kaitseks mittevajalikuks, tingimusel et kõnealust ainet ei kasutata nende loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud piima.

| (6) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 470/2009 artikliga 5 peab ravimiamet kaaluma võimalust kasutada teatavas toiduaines leiduva farmakoloogilise toimeaine suhtes kehtestatud jääkide piirnormi teise samalt loomaliigilt pärit toiduaine puhul või ühe või mitme liigi suhtes kehtestatud farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi muude liikide puhul. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 470/2009 artikliga 5 peab ravimiamet kaaluma võimalust kasutada teatavas toiduaines leiduva farmakoloogilise toimeaine suhtes kehtestatud jääkide piirnormi teise samalt loomaliigilt pärit toiduaine puhul või ühe või mitme liigi suhtes kehtestatud farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi muude liikide puhul.

| (7) | Ravimiamet on seisukohal, et hobuslaste puhul kohaldatavate klodroonhappe (dinaatriumisoolana) jääkide piirnormide kasutamine muude toiduloomade puhul ei ole asjakohane, sest taotlusega hõlmatud näidustusi ja toimimisviisi arvestades ei ole tõenäoline, et seda toimeainet kasutatakse muude toiduloomade liikide puhul kui hobused. |
| --- | --- |

(7)

Ravimiamet on seisukohal, et hobuslaste puhul kohaldatavate klodroonhappe (dinaatriumisoolana) jääkide piirnormide kasutamine muude toiduloomade puhul ei ole asjakohane, sest taotlusega hõlmatud näidustusi ja toimimisviisi arvestades ei ole tõenäoline, et seda toimeainet kasutatakse muude toiduloomade liikide puhul kui hobused.

| (8) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 37/2010 lisa tabelit 1 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 37/2010 lisa tabelit 1 vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 2. septembrist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. juuli 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

1

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 37/2010, 22. detsember 2009, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi (ELT L 15, 20.1.2010, lk 1).

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelisse 1 lisatakse tähestikulist järjekorda järgides kanne järgmise toimeaine kohta:

| Farmakoloogiline toimeaine | Markerjääk | Loomaliik | Jääkide piirnorm | Sihtkoed | Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7) | Terapeutiline liigitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Klodroonhape (dinaatriumisoolana) | EI KOHALDATA | Hobuslased | Piirnorme ei nõuta | EI KOHALDATA | Ei kasutata loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud piima | Skeleti-lihassüsteem/luustiku haiguste raviks kasutatavad ravimid” |

Farmakoloogiline toimeaine

Markerjääk

Loomaliik

Jääkide piirnorm

Sihtkoed

Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7)

Terapeutiline liigitus

„Klodroonhape (dinaatriumisoolana)

EI KOHALDATA

Hobuslased

Piirnorme ei nõuta

EI KOHALDATA

Ei kasutata loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud piima

Skeleti-lihassüsteem/luustiku haiguste raviks kasutatavad ravimid”

---

| 4.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1079,

3. juuli 2015,

millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses toimeainega heksaflumuroon

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (1) eriti selle artiklit 14 koostoimes artikliga 17,

võttes arvesse Euroopa Ravimiameti arvamust, mille on sõnastanud veterinaarravimikomitee,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 470/2009 artiklis 17 on nõutud, et Euroopa Liidus loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides või toiduloomade veterinaarravimites kasutamiseks ettenähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada määrusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 470/2009 artiklis 17 on nõutud, et Euroopa Liidus loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides või toiduloomade veterinaarravimites kasutamiseks ettenähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada määrusega.

| (2) | Komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisa tabelis 1 on sätestatud farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisa tabelis 1 on sätestatud farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi.

| (3) | Heksaflumuroon ei ole kõnealusesse tabelisse kantud. |
| --- | --- |

(3)

Heksaflumuroon ei ole kõnealusesse tabelisse kantud.

| (4) | Euroopa Ravimiametile (edaspidi „ravimiamet”) on esitatud taotlus kehtestada heksaflumurooni jääkide piirnormid kalade puhul. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ravimiametile (edaspidi „ravimiamet”) on esitatud taotlus kehtestada heksaflumurooni jääkide piirnormid kalade puhul.

| (5) | Veterinaarravimikomitee arvamuse alusel soovitas ravimiamet kehtestada heksaflumurooni jääkide piirnormid kalade puhul (lihaskude ja nahk loomulikes proportsioonides). |
| --- | --- |

(5)

Veterinaarravimikomitee arvamuse alusel soovitas ravimiamet kehtestada heksaflumurooni jääkide piirnormid kalade puhul (lihaskude ja nahk loomulikes proportsioonides).

| (6) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 470/2009 artikliga 5 peab ravimiamet kaaluma võimalust kasutada teatavas toiduaines leiduva farmakoloogilise toimeaine suhtes kehtestatud jääkide piirnormi teise samalt loomaliigilt pärit toiduaine puhul või ühe või mitme liigi suhtes kehtestatud farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi muude liikide puhul. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 470/2009 artikliga 5 peab ravimiamet kaaluma võimalust kasutada teatavas toiduaines leiduva farmakoloogilise toimeaine suhtes kehtestatud jääkide piirnormi teise samalt loomaliigilt pärit toiduaine puhul või ühe või mitme liigi suhtes kehtestatud farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi muude liikide puhul.

| (7) | Toiduohutusamet on arvamusel, et kuna kalade metabolism on piiratum, võrreldes imetajate ja lindudega, ei ole võimalik ekstrapoleerida heksaflumurooni jääkide piirnorme kaladelt muudele toiduloomadele. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet on arvamusel, et kuna kalade metabolism on piiratum, võrreldes imetajate ja lindudega, ei ole võimalik ekstrapoleerida heksaflumurooni jääkide piirnorme kaladelt muudele toiduloomadele.

| (8) | Seepärast tuleks määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelit 1 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelit 1 vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 2. septembrist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. juuli 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

1

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 37/2010, 22. detsember 2009, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi (ELT L 15, 20.1.2010, lk 1).

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelisse 1 lisatakse tähestikulist järjekorda järgides kanne järgmise toimeaine kohta:

| Farmakoloogiline toimeaine | Markerjääk | Loomaliik | Jääkide piirnorm | Sihtkoed | Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7) | Terapeutiline liigitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Heksaflumuroon | Heksaflumuroon | Kalad | 500 μg/kg | Lihaskude ja nahk loomulikes proportsioonides | KANNE PUUDUB | Antiparasiitikumid/ektoparasiitide vastased ained” |

Farmakoloogiline toimeaine

Markerjääk

Loomaliik

Jääkide piirnorm

Sihtkoed

Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7)

Terapeutiline liigitus

„Heksaflumuroon

Heksaflumuroon

Kalad

500 μg/kg

Lihaskude ja nahk loomulikes proportsioonides

KANNE PUUDUB

Antiparasiitikumid/ektoparasiitide vastased ained”

---

| 4.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1080,

3. juuli 2015,

millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses toimeainega propüül-4-hüdroksübensoaat ja selle naatriumisool

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (1) eriti selle artiklit 14 koostoimes artikliga 17,

võttes arvesse Euroopa Ravimiameti arvamust, mille on sõnastanud veterinaarravimikomitee,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 470/2009 artiklis 17 on nõutud, et Euroopa Liidus loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides või toiduloomade veterinaarravimites kasutamiseks ettenähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada määrusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 470/2009 artiklis 17 on nõutud, et Euroopa Liidus loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides või toiduloomade veterinaarravimites kasutamiseks ettenähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada määrusega.

| (2) | Komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisa tabelis 1 on sätestatud farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisa tabelis 1 on sätestatud farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi.

| (3) | Propüül-4-hüdroksübensoaat ja selle naatriumisool ei ole veel kõnealusesse tabelisse kantud. |
| --- | --- |

(3)

Propüül-4-hüdroksübensoaat ja selle naatriumisool ei ole veel kõnealusesse tabelisse kantud.

| (4) | Euroopa Ravimiametile (edaspidi „ravimiamet”) on esitatud taotlus kehtestada propüül-4-hüdroksübensoaadi ja selle naatriumisoola jääkide piirnormid kõigi toiduloomade puhul. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ravimiametile (edaspidi „ravimiamet”) on esitatud taotlus kehtestada propüül-4-hüdroksübensoaadi ja selle naatriumisoola jääkide piirnormid kõigi toiduloomade puhul.

| (5) | Ravimiamet pidas veterinaarravimikomitee arvamuse alusel propüül-4-hüdroksübensoaadi ja selle naatriumisoola jääkide piirnormide kehtestamist kõigi toiduloomade puhul inimeste tervise kaitseks mittevajalikuks, tingimusel et kõnealust ainet kasutatakse ainult säilitusainena. |
| --- | --- |

(5)

Ravimiamet pidas veterinaarravimikomitee arvamuse alusel propüül-4-hüdroksübensoaadi ja selle naatriumisoola jääkide piirnormide kehtestamist kõigi toiduloomade puhul inimeste tervise kaitseks mittevajalikuks, tingimusel et kõnealust ainet kasutatakse ainult säilitusainena.

| (6) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 470/2009 artikliga 5 peab ravimiamet kaaluma võimalust kasutada teatavas toiduaines leiduva farmakoloogilise toimeaine suhtes kehtestatud jääkide piirnormi teise samalt loomaliigilt pärit toiduaine puhul või ühe või mitme liigi suhtes kehtestatud farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi muude liikide puhul. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 470/2009 artikliga 5 peab ravimiamet kaaluma võimalust kasutada teatavas toiduaines leiduva farmakoloogilise toimeaine suhtes kehtestatud jääkide piirnormi teise samalt loomaliigilt pärit toiduaine puhul või ühe või mitme liigi suhtes kehtestatud farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi muude liikide puhul.

| (7) | Kuna ravimiamet on arvamusel, et propüül-4-hüdroksübensoaadi ja selle naatriumisoola puhul ei tuleks jääkide piirnorme kehtestada, ei ole ekstrapoleerimine selle aine puhul võimalik. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ravimiamet on arvamusel, et propüül-4-hüdroksübensoaadi ja selle naatriumisoola puhul ei tuleks jääkide piirnorme kehtestada, ei ole ekstrapoleerimine selle aine puhul võimalik.

| (8) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 37/2010 lisa tabelit 1 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 37/2010 lisa tabelit 1 vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 2. septembrist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. juuli 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

1

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 37/2010, 22. detsember 2009, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi (ELT L 15, 20.1.2010, lk 1).

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelisse 1 lisatakse tähestikulist järjekorda järgides kanne järgmise toimeaine kohta:

| Farmakoloogiline toimeaine | Markerjääk | Loomaliik | Jääkide piirnorm | Sihtkoed | Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7) | Terapeutiline liigitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Propüül-4-hüdroksübensoaat ja selle naatriumisool | EI KOHALDATA | Kõik toiduloomade liigid | Piirnorme ei nõuta | EI KOHALDATA | Kasutamiseks ainult säilitusainena | KANNE PUUDUB” |

Farmakoloogiline toimeaine

Markerjääk

Loomaliik

Jääkide piirnorm

Sihtkoed

Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7)

Terapeutiline liigitus

„Propüül-4-hüdroksübensoaat ja selle naatriumisool

EI KOHALDATA

Kõik toiduloomade liigid

Piirnorme ei nõuta

EI KOHALDATA

Kasutamiseks ainult säilitusainena

KANNE PUUDUB”

---

| 4.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1081,

3. juuli 2015,

millega kehtestatakse Venemaalt pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „alusmäärus”), (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

olles konsulteerinud liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 8. oktoobril 2014 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) dumpinguvastase uurimise teatava Venemaalt (edaspidi „asjaomane riik”) pärit alumiiniumfooliumi Euroopa Liitu importimise suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade”) Euroopa Liidu Teatajas
   (2). |
| --- | --- |

(1)

8. oktoobril 2014 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) dumpinguvastase uurimise teatava Venemaalt (edaspidi „asjaomane riik”) pärit alumiiniumfooliumi Euroopa Liitu importimise suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade”) Euroopa Liidu Teatajas
   (2).

| (2) | Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitasid 25. augustil 2014 AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH ja Impol d.o.o. (edaspidi „kaebuse esitajad”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % alumiiniumfooliumi kogutoodangust ELis. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toote dumpinguhindadega müümise kohta ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitasid 25. augustil 2014 AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH ja Impol d.o.o. (edaspidi „kaebuse esitajad”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % alumiiniumfooliumi kogutoodangust ELis. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toote dumpinguhindadega müümise kohta ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

| (3) | 4. oktoobril 2014 kuulutas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (3) välja määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „alusmäärus”) artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise seoses teatava Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) ja Brasiiliast pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmetega. |
| --- | --- |

(3)

4. oktoobril 2014 kuulutas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (3) välja määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „alusmäärus”) artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise seoses teatava Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) ja Brasiiliast pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmetega.

2.   Huvitatud isikud

| (4) | Algatamisteates kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Samuti teatas komisjon uurimise algatamisest ametlikult kaebuse esitajatele, teadaolevale eksportivale tootjale ja Venemaa ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, kasutajatele ja kauplejatele, keda uurimise algatamine teadaolevalt puudutab, ning kutsus neid uurimises osalema. |
| --- | --- |

(4)

Algatamisteates kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Samuti teatas komisjon uurimise algatamisest ametlikult kaebuse esitajatele, teadaolevale eksportivale tootjale ja Venemaa ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, kasutajatele ja kauplejatele, keda uurimise algatamine teadaolevalt puudutab, ning kutsus neid uurimises osalema.

| (5) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (6) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Ükski huvitatud isikutest ei taotlenud ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Ükski huvitatud isikutest ei taotlenud ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

3.   Väljavõtteline uuring

| (7) | Algatamisteates teatas komisjon, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(7)

Algatamisteates teatas komisjon, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 17.

Venemaa eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (8) | Kuna kogu kõnealuse toote tootmine toimub Venemaal ühes kontsernis (Rusal), ei olnud algatamisteates eksportivate tootjate väljavõttelist uuringut ette nähtud. |
| --- | --- |

(8)

Kuna kogu kõnealuse toote tootmine toimub Venemaal ühes kontsernis (Rusal), ei olnud algatamisteates eksportivate tootjate väljavõttelist uuringut ette nähtud.

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (9) | Algatamisteates märkis komisjon, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt moodustas komisjon valimi suurima tüüpilise müügi- ja tootmismahu alusel. Valim koosnes kuuest liidu tootjast ja nendega seotud äriühingutest, kuna uurimise alguses oli kontsernide sisemine struktuur tootmise ja kõnealuse toote edasimüügi osas ebaselge. Valimisse kaasatud liidu tootjad esindasid üle 70 % liidu kogutootmisest. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Tähtaja jooksul märkusi ei laekunud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valimit peetakse liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(9)

Algatamisteates märkis komisjon, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt moodustas komisjon valimi suurima tüüpilise müügi- ja tootmismahu alusel. Valim koosnes kuuest liidu tootjast ja nendega seotud äriühingutest, kuna uurimise alguses oli kontsernide sisemine struktuur tootmise ja kõnealuse toote edasimüügi osas ebaselge. Valimisse kaasatud liidu tootjad esindasid üle 70 % liidu kogutootmisest. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Tähtaja jooksul märkusi ei laekunud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valimit peetakse liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks.

Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (10) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada sellise vajaduse korral valimi, palus komisjon kõikidel sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teave. |
| --- | --- |

(10)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada sellise vajaduse korral valimi, palus komisjon kõikidel sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teave.

| (11) | Algatamisel võeti ühendust neljateistkümne teadaoleva importija/kasutajaga, kellel paluti selgitada oma tegevust ning vajaduse korral täita algatamisteate juures olev väljavõttelise uuringu vorm. |
| --- | --- |

(11)

Algatamisel võeti ühendust neljateistkümne teadaoleva importija/kasutajaga, kellel paluti selgitada oma tegevust ning vajaduse korral täita algatamisteate juures olev väljavõttelise uuringu vorm.

| (12) | Täidetud väljavõttelise uuringu vormi esitasid kolm äriühingut. Need olid siiski ümberkerijad, s.o tööstuslikud kasutajad, kes importisid vaatlusalust toodet selle täiendavaks töötlemiseks enne edasimüümist. Ükski kaupleja ühendust ei võtnud. Seetõttu ei ole väljavõtteline uuring põhjendatud. |
| --- | --- |

(12)

Täidetud väljavõttelise uuringu vormi esitasid kolm äriühingut. Need olid siiski ümberkerijad, s.o tööstuslikud kasutajad, kes importisid vaatlusalust toodet selle täiendavaks töötlemiseks enne edasimüümist. Ükski kaupleja ühendust ei võtnud. Seetõttu ei ole väljavõtteline uuring põhjendatud.

| (13) | Veel neli äriühingut reageerisid ja avaldasid, et nad ei impordi kõnealust toodet Venemaalt või et nad on ümberkerijad. Kasutaja küsimustik saadeti kõigile seitsmele ühendust võtnud äriühingule. |
| --- | --- |

(13)

Veel neli äriühingut reageerisid ja avaldasid, et nad ei impordi kõnealust toodet Venemaalt või et nad on ümberkerijad. Kasutaja küsimustik saadeti kõigile seitsmele ühendust võtnud äriühingule.

Vastused küsimustikule ja koostöö

| (14) | Komisjon saatis küsimustikud kuuele valimisse kaasatud liidu tootjale ja nendega seotud äriühingutele, ühele eksportiva tootja kontsernile ja seitsmele liidus kindlaks tehtud kasutajale. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon saatis küsimustikud kuuele valimisse kaasatud liidu tootjale ja nendega seotud äriühingutele, ühele eksportiva tootja kontsernile ja seitsmele liidus kindlaks tehtud kasutajale.

| (15) | Vastused küsimustikule saadi kõigilt valimisse kaasatud liidu tootjatelt, eksportiva tootja kontsernilt (mis koosneb kahest eksportivast tootjast, neljast seotud kauplejast ja kaheksast seotud tooraine tarnijast, kes asuvad kõik Venemaal, välja arvatud kaks kauplejat, kes on registreeritud Jerseys või Šveitsis) ja neljalt kasutajalt. Komisjoni palvel saatis Rusali kontsern hiljem uuesti küsimustiku parandatud tabelid. |
| --- | --- |

(15)

Vastused küsimustikule saadi kõigilt valimisse kaasatud liidu tootjatelt, eksportiva tootja kontsernilt (mis koosneb kahest eksportivast tootjast, neljast seotud kauplejast ja kaheksast seotud tooraine tarnijast, kes asuvad kõik Venemaal, välja arvatud kaks kauplejat, kes on registreeritud Jerseys või Šveitsis) ja neljalt kasutajalt. Komisjoni palvel saatis Rusali kontsern hiljem uuesti küsimustiku parandatud tabelid.

Kontrollkäigud

| (16) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas.

| (17) | Kuna üks valimisse kaasatud äriühing tootis kogu vaatlusalusel perioodil ainult väikeseid koguseid oma tarbeks, ei peetud kontrollkäiku vajalikuks. |
| --- | --- |

(17)

Kuna üks valimisse kaasatud äriühing tootis kogu vaatlusalusel perioodil ainult väikeseid koguseid oma tarbeks, ei peetud kontrollkäiku vajalikuks.

4.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (19) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjaomaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(19)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjaomaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

5.   Vaatlusalune toode

| (20) | Vaatlusalune toode on alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja rohkem kui 10 kilo kaaluvates rullides (edaspidi „suured rullid”), mis on pärit Venemaalt, klassifitseeritud CN-koodi ex 7607 11 19 alla (TARICi kood 7607111910) (edaspidi „vaatlusalune toode”). Vaatlusaluse toote üldtuntud nimetus on majapidamisfoolium. |
| --- | --- |

(20)

Vaatlusalune toode on alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja rohkem kui 10 kilo kaaluvates rullides (edaspidi „suured rullid”), mis on pärit Venemaalt, klassifitseeritud CN-koodi ex 7607 11 19 alla (TARICi kood 7607111910) (edaspidi „vaatlusalune toode”). Vaatlusaluse toote üldtuntud nimetus on majapidamisfoolium.

| (21) | Majapidamisfooliumit toodetakse puhtast alumiiniumist, mis esmalt valatakse jämedate ribadena (mitme mm paksuselt, st kuni 1 000 korda paksemalt kui vaatlusalune toode) ja seejärel valtsitakse mitmes etapis kuni soovitud paksuse saavutamiseni. Peale valtsimist foolium lõõmutatakse termilise protsessi abil ja lõpuks keritakse poolidele (rullidele). |
| --- | --- |

(21)

Majapidamisfooliumit toodetakse puhtast alumiiniumist, mis esmalt valatakse jämedate ribadena (mitme mm paksuselt, st kuni 1 000 korda paksemalt kui vaatlusalune toode) ja seejärel valtsitakse mitmes etapis kuni soovitud paksuse saavutamiseni. Peale valtsimist foolium lõõmutatakse termilise protsessi abil ja lõpuks keritakse poolidele (rullidele).

| (22) | Need majapidamisfooliumi rullid keritakse järgmiste töötlejate, nn ümberkerijate poolt väiksematele rullidele. Saadud toodet (st tarberulle, mis ei ole vaatlusalune toode) kasutatakse mitmeotstarbeliselt lühiajaliseks pakkimiseks, kõige enam majapidamistes, toitlustuses, toidu ja lillede jaemüügis. |
| --- | --- |

(22)

Need majapidamisfooliumi rullid keritakse järgmiste töötlejate, nn ümberkerijate poolt väiksematele rullidele. Saadud toodet (st tarberulle, mis ei ole vaatlusalune toode) kasutatakse mitmeotstarbeliselt lühiajaliseks pakkimiseks, kõige enam majapidamistes, toitlustuses, toidu ja lillede jaemüügis.

6.   Samasugune toode

| (23) | Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel, Venemaal toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval tootel ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval tootel on samad peamised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samuti samad peamised kasutusotstarbed. |
| --- | --- |

(23)

Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel, Venemaal toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval tootel ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval tootel on samad peamised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samuti samad peamised kasutusotstarbed.

| (24) | Seetõttu komisjon otsustas esialgu käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(24)

Seetõttu komisjon otsustas esialgu käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

7.   Toote määratlusega seotud väited

| (25) | Üks importija väitis, et toote määratlus peaks hõlmama 10 kg või vähem kaaluvat majapidamisfooliumit (nn „tarberulle”). Nimetatud importija väitis, et tarberullide ja suurte rullide füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ei ole erinevad. Sama importija väitis veel, et kui dumpinguvastased tollimaksud kehtestatakse ainult suurte rullide suhtes, siis võib see viia tarberullide ekspordile Venemaalt, kusjuures neile ei oleks kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse. |
| --- | --- |

(25)

Üks importija väitis, et toote määratlus peaks hõlmama 10 kg või vähem kaaluvat majapidamisfooliumit (nn „tarberulle”). Nimetatud importija väitis, et tarberullide ja suurte rullide füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ei ole erinevad. Sama importija väitis veel, et kui dumpinguvastased tollimaksud kehtestatakse ainult suurte rullide suhtes, siis võib see viia tarberullide ekspordile Venemaalt, kusjuures neile ei oleks kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse.

| (26) | Füüsikaline omadus, mis eristab suuri rulle ja tarberulle, on kaal. Lisaks vastab see ka CN-koodile. Pealegi toodab liidu tootmisharu, nagu see on määratletud põhjenduses 53, ainult suuri rulle ja ei tooda tarberulle. Suuri rulle ostavad ja töötlevad tarberullideks edasi ümberkerijad, kes omakorda müüvad toote jaemüüjatele ja lõpptarbijale. Seetõttu on suurtel rullidel ja tarberullidel erinevad füüsikalised omadused, neid ei tooda samad tootjad, need ei konkureeri teineteisega ja nendega ei kaubelda samal turul. |
| --- | --- |

(26)

Füüsikaline omadus, mis eristab suuri rulle ja tarberulle, on kaal. Lisaks vastab see ka CN-koodile. Pealegi toodab liidu tootmisharu, nagu see on määratletud põhjenduses 53, ainult suuri rulle ja ei tooda tarberulle. Suuri rulle ostavad ja töötlevad tarberullideks edasi ümberkerijad, kes omakorda müüvad toote jaemüüjatele ja lõpptarbijale. Seetõttu on suurtel rullidel ja tarberullidel erinevad füüsikalised omadused, neid ei tooda samad tootjad, need ei konkureeri teineteisega ja nendega ei kaubelda samal turul.

| (27) | Seetõttu ei võetud arvesse väidet, et tarberullid tuleks lisada käesoleva uurimise toote määratlusse. |
| --- | --- |

(27)

Seetõttu ei võetud arvesse väidet, et tarberullid tuleks lisada käesoleva uurimise toote määratlusse.

| (28) | Mis tahes dumpinguvastaste tollimaksude mõju suurte rullide järgtööstusele käsitletakse liidu huvidest lähtuvalt põhjendustes 151 kuni 163. |
| --- | --- |

(28)

Mis tahes dumpinguvastaste tollimaksude mõju suurte rullide järgtööstusele käsitletakse liidu huvidest lähtuvalt põhjendustes 151 kuni 163.

C.   DUMPING

8.   Normaalväärtus

| (29) | Kõigepealt uuris komisjon, kas iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. |
| --- | --- |

(29)

Kõigepealt uuris komisjon, kas iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu.

| (30) | Sellest tulenevalt leiti, et ühe eksportiva tootja müügi kogumaht ei olnud tüüpiline. Kõnealuse koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks arvutas komisjon normaalväärtuse vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6, kuna samasugust toodet ei müüdud omamaisel turul tüüpilises koguses. |
| --- | --- |

(30)

Sellest tulenevalt leiti, et ühe eksportiva tootja müügi kogumaht ei olnud tüüpiline. Kõnealuse koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks arvutas komisjon normaalväärtuse vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6, kuna samasugust toodet ei müüdud omamaisel turul tüüpilises koguses.

| (31) | Kõnealuse koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks normaalväärtuse arvutamiseks lisati tema samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil alljärgnevad summad:






  a) | koostööd tegeva eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus sellist liiki samasuguse toote omamaise müügiga seotud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud uurimisperioodil ning |
| --- | --- | --- |

(31)

Kõnealuse koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks normaalväärtuse arvutamiseks lisati tema samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil alljärgnevad summad:

a)

koostööd tegeva eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus sellist liiki samasuguse toote omamaise müügiga seotud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud uurimisperioodil ning

| b) | kaalutud keskmine kasum, mida koostööd tegev eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud sellist liiki samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil. |
| --- | --- |

b)

kaalutud keskmine kasum, mida koostööd tegev eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud sellist liiki samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil.

| (32) | Teise eksportiva tootja puhul leiti, et selle omamaine müük oli tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2 (vt põhjendus 29). |
| --- | --- |

(32)

Teise eksportiva tootja puhul leiti, et selle omamaine müük oli tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2 (vt põhjendus 29).

| (33) | Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad liitu eksporditavate tooteliikidega. Järgmisena uuris komisjon, kas selle teise koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et viie tooteliigi puhul neljateistkümnest olid eksporditavad tooteliigid vastavuses omamaise tüüpilise müügiga. |
| --- | --- |

(33)

Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad liitu eksporditavate tooteliikidega. Järgmisena uuris komisjon, kas selle teise koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et viie tooteliigi puhul neljateistkümnest olid eksporditavad tooteliigid vastavuses omamaise tüüpilise müügiga.

| (34) | Kui teatud tooteliikide puhul omamaist müüki ei toimunud ja ebapiisava omamaise müügi mahuga tooteliikide puhul arvutati normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6, nagu on kirjeldatud põhjenduses 31. |
| --- | --- |

(34)

Kui teatud tooteliikide puhul omamaist müüki ei toimunud ja ebapiisava omamaise müügi mahuga tooteliikide puhul arvutati normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6, nagu on kirjeldatud põhjenduses 31.

| (35) | Järgmise sammuna määras komisjon kindlaks, kui suur osa iga tooteliigi müügist sõltumatutele klientidele omamaisel turul oli uurimisperioodil kasumlik, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(35)

Järgmise sammuna määras komisjon kindlaks, kui suur osa iga tooteliigi müügist sõltumatutele klientidele omamaisel turul oli uurimisperioodil kasumlik, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (36) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui






  a) | sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning |
| --- | --- | --- |

(36)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui

a)

sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne ühiku tootmiskuluga või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne ühiku tootmiskuluga või sellest suurem.

| (37) | Sel juhul on normaalväärtus uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(37)

Sel juhul on normaalväärtus uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine.

| (38) | Omamaise müügi analüüs näitas, et üle 90 % omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Seepärast arvutati tüüpilise omamaise müügiga viie tooteliigi normaalväärtus uurimisperioodi jooksul toimunud omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(38)

Omamaise müügi analüüs näitas, et üle 90 % omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Seepärast arvutati tüüpilise omamaise müügiga viie tooteliigi normaalväärtus uurimisperioodi jooksul toimunud omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena.

9.   Ekspordihind

| (39) | Koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid liitu seotud kaupleja RTI Ltd (RTI) kaudu, kelle asukoht on Jersey. Kõnealune kaupleja ostab tootjatelt vaatlusalust toodet kahe Moskvas asuva seotud esindaja vahendusel. Seejärel müüb ta vaatlusaluse toote lõpptarbijatele ühe teise, Šveitsis tegutseva esindaja kaudu. Kõik kolm seotud esindajat tegelevad müügiga tootjate või seotud kaupleja nimel ja nad ise saavad igakuiselt tulemustasu. |
| --- | --- |

(39)

Koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid liitu seotud kaupleja RTI Ltd (RTI) kaudu, kelle asukoht on Jersey. Kõnealune kaupleja ostab tootjatelt vaatlusalust toodet kahe Moskvas asuva seotud esindaja vahendusel. Seejärel müüb ta vaatlusaluse toote lõpptarbijatele ühe teise, Šveitsis tegutseva esindaja kaudu. Kõik kolm seotud esindajat tegelevad müügiga tootjate või seotud kaupleja nimel ja nad ise saavad igakuiselt tulemustasu.

| (40) | Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 kehtestati ekspordihind selle hinna alusel, millega imporditud toode esimesele sõltumatule liidu kliendile edasi müüdi. Käesoleval juhul korrigeeriti hinda, võttes arvesse kõik kulud, mis tekkisid impordi ja edasimüügi vahelisel etapil (transpordi ja kindlustuse kulud, krediidikulud, tollimaksud ja tolli halduskulud), kaasa arvatud kaupleja müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(40)

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 kehtestati ekspordihind selle hinna alusel, millega imporditud toode esimesele sõltumatule liidu kliendile edasi müüdi. Käesoleval juhul korrigeeriti hinda, võttes arvesse kõik kulud, mis tekkisid impordi ja edasimüügi vahelisel etapil (transpordi ja kindlustuse kulud, krediidikulud, tollimaksud ja tolli halduskulud), kaasa arvatud kaupleja müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal.

| (41) | Seoses müügi-, üld- ja halduskuludega võttis komisjon arvesse vastava tegeliku müügi-, üld- ja halduskulude summa, lähtudes Rusali kontserni esitatud andmetest kõnealuse toote müügi kohta liidu turul. See oli summa, mille seotud kaupleja oli juba kindlaks määranud ja eraldanud kõnealuse toote importimiseks liitu, lähtudes oma arvutustest ja eraldiste tegemise põhimõtetest. Komisjon tagas samuti, et kulude kahekordne ja mis tahes kõnealuse toote impordiga mitteseotud kulude lisamine nimetatud summasse oleks välistatud. Seetõttu on komisjoni poolt usaldusväärse eksporthinna kindlaksmääramisel arvesse võetud müügi-, üld- ja halduskulude summa rangelt seotud kuludega, mis tekkisid kõnealuse toote liitu importimise ja edasimüügi vahelisel perioodil, kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9. |
| --- | --- |

(41)

Seoses müügi-, üld- ja halduskuludega võttis komisjon arvesse vastava tegeliku müügi-, üld- ja halduskulude summa, lähtudes Rusali kontserni esitatud andmetest kõnealuse toote müügi kohta liidu turul. See oli summa, mille seotud kaupleja oli juba kindlaks määranud ja eraldanud kõnealuse toote importimiseks liitu, lähtudes oma arvutustest ja eraldiste tegemise põhimõtetest. Komisjon tagas samuti, et kulude kahekordne ja mis tahes kõnealuse toote impordiga mitteseotud kulude lisamine nimetatud summasse oleks välistatud. Seetõttu on komisjoni poolt usaldusväärse eksporthinna kindlaksmääramisel arvesse võetud müügi-, üld- ja halduskulude summa rangelt seotud kuludega, mis tekkisid kõnealuse toote liitu importimise ja edasimüügi vahelisel perioodil, kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9.

| (42) | Kasumi puhul peeti seotud kaupleja teenitud kasumit ebausaldusväärseks tema seotuse tõttu eksportivate tootjatega, kuna nendevaheline hind ise oli ebausaldusväärne. Kuna selles uurimises puudus informatsioon sõltumatutelt importijatelt, siis kasutati ühes eelnevas, sama toodet hõlmavas uurimises kasutatud põhjendatud kasumimäära 2 % (4). |
| --- | --- |

(42)

Kasumi puhul peeti seotud kaupleja teenitud kasumit ebausaldusväärseks tema seotuse tõttu eksportivate tootjatega, kuna nendevaheline hind ise oli ebausaldusväärne. Kuna selles uurimises puudus informatsioon sõltumatutelt importijatelt, siis kasutati ühes eelnevas, sama toodet hõlmavas uurimises kasutatud põhjendatud kasumimäära 2 % (4).

| (43) | Müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi summas tehtud mahaarvamiste kohta väitis Rusali kontsern, et seotud kauplejat (RTI) tuleks käsitada kui selle eksportivate tootjate sisemist ekspordiosakonda, kuna nad kõik tegutsevad ühe majandusüksusena, hoolimata asjaolust, et nad on eraldi juriidilised isikud. Rusali kontsern väitis, et seetõttu ei oleks tohtinud teha mahaarvamisi RTI müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi osas. |
| --- | --- |

(43)

Müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi summas tehtud mahaarvamiste kohta väitis Rusali kontsern, et seotud kauplejat (RTI) tuleks käsitada kui selle eksportivate tootjate sisemist ekspordiosakonda, kuna nad kõik tegutsevad ühe majandusüksusena, hoolimata asjaolust, et nad on eraldi juriidilised isikud. Rusali kontsern väitis, et seetõttu ei oleks tohtinud teha mahaarvamisi RTI müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi osas.

| (44) | Siiski leitakse, et juhul kui eksportiv tootja ja importija või kolmas isik on omavahel seotud, siis peetakse ekspordihinda ebausaldusväärseks ning tuleb kindlaks määrata usaldusväärne ekspordihind. Usaldusväärse ekspordihinna kindlaksmääramiseks nähakse alusmääruse artikli 2 lõikes 9 selgelt ette, et kohandada tuleb kõiki kulusid, mis on tekkinud importimise ja edasimüügi ning kasumi saamise vahelisel ajal. Need kulud sisaldavad ka müügi-, üld- ja halduskulusid. Kohandamiste põhjendus ja eesmärk on kindlaks määrata usaldusväärne ekspordihind. Seetõttu ei võetud kõnealust väidet arvesse. |
| --- | --- |

(44)

Siiski leitakse, et juhul kui eksportiv tootja ja importija või kolmas isik on omavahel seotud, siis peetakse ekspordihinda ebausaldusväärseks ning tuleb kindlaks määrata usaldusväärne ekspordihind. Usaldusväärse ekspordihinna kindlaksmääramiseks nähakse alusmääruse artikli 2 lõikes 9 selgelt ette, et kohandada tuleb kõiki kulusid, mis on tekkinud importimise ja edasimüügi ning kasumi saamise vahelisel ajal. Need kulud sisaldavad ka müügi-, üld- ja halduskulusid. Kohandamiste põhjendus ja eesmärk on kindlaks määrata usaldusväärne ekspordihind. Seetõttu ei võetud kõnealust väidet arvesse.

10.   Võrdlus

| (45) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd tegeva kahe eksportiva tootja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd tegeva kahe eksportiva tootja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (46) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(46)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (47) | Ekspordihinna puhul kohandati transpordi, kindlustuse, käitlus- ja pakkimiskulusid ning ekspordimakse ja komisjonitasusid. Omamaiste hindade puhul kohandati omamaise transpordi, pakkimise, krediidi ja käitluse ning komisjonitasude kulusid. |
| --- | --- |

(47)

Ekspordihinna puhul kohandati transpordi, kindlustuse, käitlus- ja pakkimiskulusid ning ekspordimakse ja komisjonitasusid. Omamaiste hindade puhul kohandati omamaise transpordi, pakkimise, krediidi ja käitluse ning komisjonitasude kulusid.

11.   Dumpingumarginaal

| (48) | Kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul võrdles komisjon vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil, nagu on ettenähtud alusmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12. |
| --- | --- |

(48)

Kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul võrdles komisjon vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil, nagu on ettenähtud alusmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.

| (49) | Kuna kõnealused kaks eksportivat tootjat on omavahel seotud, määrati nende kahe äriühingu jaoks dumpingumarginaalide kaalutud keskmise alusel ühtne dumpingumäär. |
| --- | --- |

(49)

Kuna kõnealused kaks eksportivat tootjat on omavahel seotud, määrati nende kahe äriühingu jaoks dumpingumarginaalide kaalutud keskmise alusel ühtne dumpingumäär.

| (50) | Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist järgmised:






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Rusal Group: Ural Foil OJSC ja OJSC Rusal Sayanal | 34,0 % |

(50)

Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist järgmised:

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Rusal Group: Ural Foil OJSC ja OJSC Rusal Sayanal

34,0 %

| (51) | Koostöötase on käesoleval juhul kõrge, kuna majapidamisfooliumi tootja, kelle arvele langes uurimisperioodil 100 % Venemaalt liitu saabunud impordist, tegi uurimises koostööd. Selle põhjal otsustas komisjon võtta dumpingu jääkmarginaali aluseks selle koostööd tegeva äriühingu jaoks kehtestatud individuaalset dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(51)

Koostöötase on käesoleval juhul kõrge, kuna majapidamisfooliumi tootja, kelle arvele langes uurimisperioodil 100 % Venemaalt liitu saabunud impordist, tegi uurimises koostööd. Selle põhjal otsustas komisjon võtta dumpingu jääkmarginaali aluseks selle koostööd tegeva äriühingu jaoks kehtestatud individuaalset dumpingumarginaali.

| (52) | Kindlaksmääratud esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Rusal Group | 34,0 % |
| Kõik muud äriühingud | 34,0 % |

(52)

Kindlaksmääratud esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Rusal Group

34,0 %

Kõik muud äriühingud

34,0 %

D.   KAHJU

1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (53) | Samasugust toodet tootsid liidus uurimisperioodil kaksteist teadaolevat tootjat. Nemad moodustavad „liidu tootmisharu” alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(53)

Samasugust toodet tootsid liidus uurimisperioodil kaksteist teadaolevat tootjat. Nemad moodustavad „liidu tootmisharu” alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (54) | Liidu kogutoodang uurimisperioodil oli hinnanguliselt ligikaudu 47 349 tonni. Komisjon tegi selle arvu kindlaks, võttes aluseks Eurostati statistika, valimisse kuuluvate liidu tootjate kontrollitud vastused küsimustikule ning kaebuse esitajate esitatud hinnangulised andmed valimisse mittekuulunud tootjate kohta. Nagu on märgitud põhjenduses 9, moodustas valimisse kaasatud liidu tootjate toodang üle 70 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(54)

Liidu kogutoodang uurimisperioodil oli hinnanguliselt ligikaudu 47 349 tonni. Komisjon tegi selle arvu kindlaks, võttes aluseks Eurostati statistika, valimisse kuuluvate liidu tootjate kontrollitud vastused küsimustikule ning kaebuse esitajate esitatud hinnangulised andmed valimisse mittekuulunud tootjate kohta. Nagu on märgitud põhjenduses 9, moodustas valimisse kaasatud liidu tootjate toodang üle 70 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

| (55) | Eksportiv tootja väitis, et kõik kaebuse esitajad ei tegutsenud majapidamisfooliumi tootmises. Siiski näitas uurimine, et kõik kaebuse esitajad ja nendega seotud äriühingud tootsid kasvõi väikestes kogustes vaatlusalust toodet ja seetõttu ei võetud seda väidet arvesse. |
| --- | --- |

(55)

Eksportiv tootja väitis, et kõik kaebuse esitajad ei tegutsenud majapidamisfooliumi tootmises. Siiski näitas uurimine, et kõik kaebuse esitajad ja nendega seotud äriühingud tootsid kasvõi väikestes kogustes vaatlusalust toodet ja seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.

2.   Liidu tarbimine

| (56) | Kaebuste esitajad esitasid andmed kogu liidu tootmisharu tootmise, tootmisvõimsuse, müügimahtude, tööhõive ja ekspordimahtude kohta vaatlusalusel perioodil. Andmed olid välja arvestatud ja esitatud maksimumi- ja miinimumi alusel kahte kategooriasse jaotatult: valimisse kaasatud liidu tootjad ja valimisse kaasamata liidu tootjad. Valimisse kaasatud liidu tootjate puhul kasutas komisjon kontrollitud informatsiooni, mille need äriühingud olid esitanud küsimustikule vastates. Valimisse mittekuuluvate äriühingute puhul kasutati kaebuse esitajate esitatud arve. Kõnealused hinnangud tehti huvitatud isikutele märkuste esitamiseks kättesaadavaks. Ühtki märkust aga ei laekunud. |
| --- | --- |

(56)

Kaebuste esitajad esitasid andmed kogu liidu tootmisharu tootmise, tootmisvõimsuse, müügimahtude, tööhõive ja ekspordimahtude kohta vaatlusalusel perioodil. Andmed olid välja arvestatud ja esitatud maksimumi- ja miinimumi alusel kahte kategooriasse jaotatult: valimisse kaasatud liidu tootjad ja valimisse kaasamata liidu tootjad. Valimisse kaasatud liidu tootjate puhul kasutas komisjon kontrollitud informatsiooni, mille need äriühingud olid esitanud küsimustikule vastates. Valimisse mittekuuluvate äriühingute puhul kasutati kaebuse esitajate esitatud arve. Kõnealused hinnangud tehti huvitatud isikutele märkuste esitamiseks kättesaadavaks. Ühtki märkust aga ei laekunud.

| (57) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu liidu turul toimuva müügi hinnangulise kogumahu põhjal ja Eurostati esitatud kogu impordimahu põhjal; seda korrigeeriti vajaduse korral eksportiva tootja ja küsimustikule vastanud valimisse kuulunud liidu tootjate esitatud kontrollitud andmetest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu liidu turul toimuva müügi hinnangulise kogumahu põhjal ja Eurostati esitatud kogu impordimahu põhjal; seda korrigeeriti vajaduse korral eksportiva tootja ja küsimustikule vastanud valimisse kuulunud liidu tootjate esitatud kontrollitud andmetest lähtuvalt.

| (58) | Kuna asjaomases riigis on ainult üks eksportiv tootja, siis tuli konfidentsiaalsuse säilitamise huvides kõik temaga seotud arvud esitada vahemikuna. |
| --- | --- |

(58)

Kuna asjaomases riigis on ainult üks eksportiv tootja, siis tuli konfidentsiaalsuse säilitamise huvides kõik temaga seotud arvud esitada vahemikuna.

| (59) | Sellest lähtuvalt oli liidu tarbimise areng järgmine.

  Tabel 1


  Majapidamisfooliumi tarbimine liidus (tonnides) | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine | [71 300–82 625] | [74 152–92 540] | [84 847–108 239] | [83 421–105 760] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [104–112] | [119–131] | [117–128] |
| Allikas: Eurostat, vastused küsimustikule ja kaebuse esitajate esitatud informatsioon |

(59)

Sellest lähtuvalt oli liidu tarbimise areng järgmine.

Tabel 1

Majapidamisfooliumi tarbimine liidus (tonnides)

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Liidu tarbimine

[71 300–82 625]

[74 152–92 540]

[84 847–108 239]

[83 421–105 760]

Indeks (2011 = 100)

100

[104–112]

[119–131]

[117–128]

Allikas: Eurostat, vastused küsimustikule ja kaebuse esitajate esitatud informatsioon

| (60) | Liidu tarbimine suurenes aastatel 2011 kuni 2013, kuid vähenes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul. Kokkuvõttes suurenes tarbimine vaatlusalusel perioodil vahemikus 17–28 %. Tarbimise suurenemine 2011. aasta ja vaatlusaluse perioodi vahel peegeldab peamiselt impordi suurenemist Venemaalt ja muudest kolmandatest riikidest, samal ajal kui liidu tootmisharu müügimahud suurenesid liidu turul ainult vähesel määral (vt põhjendus 82). |
| --- | --- |

(60)

Liidu tarbimine suurenes aastatel 2011 kuni 2013, kuid vähenes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul. Kokkuvõttes suurenes tarbimine vaatlusalusel perioodil vahemikus 17–28 %. Tarbimise suurenemine 2011. aasta ja vaatlusaluse perioodi vahel peegeldab peamiselt impordi suurenemist Venemaalt ja muudest kolmandatest riikidest, samal ajal kui liidu tootmisharu müügimahud suurenesid liidu turul ainult vähesel määral (vt põhjendus 82).

3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (61) | Komisjon tegi asjaomasest riigist tuleva impordi mahu kindlaks Eurostati ja asjaomase riigi koostööd tegeva tootja esitatud andmete alusel. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon tegi asjaomasest riigist tuleva impordi mahu kindlaks Eurostati ja asjaomase riigi koostööd tegeva tootja esitatud andmete alusel.

| (62) | Asjaomase riigi import liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Impordi maht (tonnides) | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaalt pärit impordi maht | [19 532–26 078] | [23 243–34 422] | [27 345–39 116] | [26 368–37 812] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [119–132] | [140–150] | [135–145] |
| Turuosa | 29 % | 34 % | 34 % | 34 % |
| Allikas: Eurostat, vastused küsimustikule ja kaebuse esitajate esitatud informatsioon |

(62)

Asjaomase riigi import liitu muutus järgmiselt.

Tabel 2

Impordi maht (tonnides)

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Venemaalt pärit impordi maht

[19 532–26 078]

[23 243–34 422]

[27 345–39 116]

[26 368–37 812]

Indeks (2011 = 100)

100

[119–132]

[140–150]

[135–145]

Turuosa

29 %

34 %

34 %

34 %

Allikas: Eurostat, vastused küsimustikule ja kaebuse esitajate esitatud informatsioon

| (63) | Aastatel 2011 kuni 2013 suurenes impordimaht Venemaalt vahemikus 40–50 % ja vähenes veidi uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(63)

Aastatel 2011 kuni 2013 suurenes impordimaht Venemaalt vahemikus 40–50 % ja vähenes veidi uurimisperioodil.

| (64) | Vastav turuosa suurenes 29 %-lt 2011. aastal 34 %-le 2012. aastal ja jäi siis muutumatuna püsima kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(64)

Vastav turuosa suurenes 29 %-lt 2011. aastal 34 %-le 2012. aastal ja jäi siis muutumatuna püsima kuni uurimisperioodi lõpuni.

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ning hindade allalöömine

| (65) | Komisjon tegi kaalutud keskmise impordihinna kindlaks Eurostati ja asjaomase riigi koostööd tegeva tootja esitatud andmete alusel. Liidu tootmisharu hindade allalöömine asjaomasest riigist pärit impordi poolt tehti kindlaks, võttes aluseks küsimustiku vastused, mille olid esitanud koostööd tegev Venemaa eksportiv tootja ja valimisse kaasatud liidu tootjad. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon tegi kaalutud keskmise impordihinna kindlaks Eurostati ja asjaomase riigi koostööd tegeva tootja esitatud andmete alusel. Liidu tootmisharu hindade allalöömine asjaomasest riigist pärit impordi poolt tehti kindlaks, võttes aluseks küsimustiku vastused, mille olid esitanud koostööd tegev Venemaa eksportiv tootja ja valimisse kaasatud liidu tootjad.

| (66) | Majapidamisfooliumi keskmine impordi hind Venemaalt liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordihinnad (eurot/tonn) | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihinnad | [2 145–2 650] | [2 038–2 624] | [1 952–2 571] | [1 973–2 597] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [95–99] | [91–97] | [92–98] |
| Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused |

(66)

Majapidamisfooliumi keskmine impordi hind Venemaalt liitu muutus järgmiselt.

Tabel 3

Impordihinnad (eurot/tonn)

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Impordihinnad

[2 145–2 650]

[2 038–2 624]

[1 952–2 571]

[1 973–2 597]

Indeks (2011 = 100)

100

[95–99]

[91–97]

[92–98]

Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused

| (67) | Venemaalt liitu suunatud majapidamisfooliumi impordi keskmine hind vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul; kokku vähenes see vahemikus 2–8 %. |
| --- | --- |

(67)

Venemaalt liitu suunatud majapidamisfooliumi impordi keskmine hind vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul; kokku vähenes see vahemikus 2–8 %.

| (68) | Komisjon tegi kindlaks hinna allalöömise uurimisperioodil, võrreldes selleks: a) iga tooteliigi puhul kaalutud keskmisi hindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega liidu tootmisharu müüs toodet sõltumatutele klientidele liidu turul, b) koostööd tegevate Venemaa tootjate poolt dumpinguhinnaga imporditud vastava tooteliigi kaalutud keskmiste hindadega (määratuna CIF-hindade põhjal ja kohandatuna tollimaksude võrra), millega toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul. |
| --- | --- |

(68)

Komisjon tegi kindlaks hinna allalöömise uurimisperioodil, võrreldes selleks: a) iga tooteliigi puhul kaalutud keskmisi hindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega liidu tootmisharu müüs toodet sõltumatutele klientidele liidu turul, b) koostööd tegevate Venemaa tootjate poolt dumpinguhinnaga imporditud vastava tooteliigi kaalutud keskmiste hindadega (määratuna CIF-hindade põhjal ja kohandatuna tollimaksude võrra), millega toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul.

| (69) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased korrigeerimised. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootmisharu käibest uurimisperioodil. See näitas, et Venemaalt tuleva impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli vahemikus 3–7 %. |
| --- | --- |

(69)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased korrigeerimised. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootmisharu käibest uurimisperioodil. See näitas, et Venemaalt tuleva impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli vahemikus 3–7 %.

| (70) | Ehkki selline hinna allalöömine on märkimisväärne, tuleb seda vaadelda lähtuvalt asjaolust, et liidu tootmisharu hinnad, mis löödi alla uurimisperioodi jooksul tingituna Venemaalt pärit impordi dumpinguhindadest, olid tootmiskuludest madalamad. Nagu on selgitatud põhjendustes 177 ja 179, on Venemaa hindadest põhjustatud hindade allalöömise tase keskmiselt umbes 12 %. |
| --- | --- |

(70)

Ehkki selline hinna allalöömine on märkimisväärne, tuleb seda vaadelda lähtuvalt asjaolust, et liidu tootmisharu hinnad, mis löödi alla uurimisperioodi jooksul tingituna Venemaalt pärit impordi dumpinguhindadest, olid tootmiskuludest madalamad. Nagu on selgitatud põhjendustes 177 ja 179, on Venemaa hindadest põhjustatud hindade allalöömise tase keskmiselt umbes 12 %.

4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.1.   Üldised märkused

| (71) | Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid. |
| --- | --- |

(71)

Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

| (72) | Nagu on märgitud põhjenduses 9, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju väljaselgitamiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(72)

Nagu on märgitud põhjenduses 9, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju väljaselgitamiseks väljavõttelist uuringut.

| (73) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Nagu on selgitatud põhjenduses 56, hindas komisjon makromajanduslikke näitajaid, mis puudutasid kogu liidu tootmisharu, kaebuse esitajate esitatud informatsiooni alusel, mida valimisse kaasatud äriühingute suhtes nõuetekohaselt kontrolliti. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon ainult valimisse kaasatud äriühingute puhul nende andmete alusel, mida sisaldasid valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustikuvastused. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(73)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Nagu on selgitatud põhjenduses 56, hindas komisjon makromajanduslikke näitajaid, mis puudutasid kogu liidu tootmisharu, kaebuse esitajate esitatud informatsiooni alusel, mida valimisse kaasatud äriühingute suhtes nõuetekohaselt kontrolliti. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon ainult valimisse kaasatud äriühingute puhul nende andmete alusel, mida sisaldasid valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustikuvastused. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

| (74) | Makromajanduslikud näitajad on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurusjärk. |
| --- | --- |

(74)

Makromajanduslikud näitajad on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurusjärk.

| (75) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühiku tootmiskulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(75)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühiku tootmiskulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.2.   Makromajanduslikud näitajad

4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (76) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste olid vaatlusalusel perioodil järgmised.

  Tabel 4


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 44 316 | 46 165 | 48 796 | 47 349 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 54 777 | 54 485 | 59 186 | 61 496 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 99 | 108 | 112 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 81 % | 85 % | 82 % | 77 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 105 | 102 | 95 |
| Allikas: vastused küsimustikule ja kaebuse esitajate esitatud informatsioon |

(76)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste olid vaatlusalusel perioodil järgmised.

Tabel 4

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

44 316

46 165

48 796

47 349

Indeks (2011 = 100)

100

104

110

107

Tootmisvõimsus (tonnides)

54 777

54 485

59 186

61 496

Indeks (2011 = 100)

100

99

108

112

Tootmisvõimsuse rakendamine

81 %

85 %

82 %

77 %

Indeks (2011 = 100)

100

105

102

95

Allikas: vastused küsimustikule ja kaebuse esitajate esitatud informatsioon

| (77) | Vaatlusalusel perioodil tootmine kõikus. Tootmine suurenes aastatel 2011 kuni 2013, kuid vähenes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul. Kokkuvõttes suurenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 7 %. |
| --- | --- |

(77)

Vaatlusalusel perioodil tootmine kõikus. Tootmine suurenes aastatel 2011 kuni 2013, kuid vähenes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul. Kokkuvõttes suurenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 7 %.

| (78) | Tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. |
| --- | --- |

(78)

Tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %.

| (79) | Tootmisvõimsuse suurema kasvu tõttu võrreldes tootmismahuga vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 5 %. |
| --- | --- |

(79)

Tootmisvõimsuse suurema kasvu tõttu võrreldes tootmismahuga vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 5 %.

| (80) | Eksportiv tootja väitis, et kõik majapidamisfooliumi tootjad suudavad toota ka teist tüüpi fooliumi, nimelt edasiseks töötlemiseks kasutatavat fooliumi („töötlemisfooliumi”), ja et nad kasutasid samu seadmeid mõlemat tüüpi fooliumi tootmiseks. Selle alusel väitis eksportiv tootja, et andmed liidu tootmisharu võimsuse ja võimsuse rakendamise kohta majapidamisfooliumi toomisel, on moonutatud. |
| --- | --- |

(80)

Eksportiv tootja väitis, et kõik majapidamisfooliumi tootjad suudavad toota ka teist tüüpi fooliumi, nimelt edasiseks töötlemiseks kasutatavat fooliumi („töötlemisfooliumi”), ja et nad kasutasid samu seadmeid mõlemat tüüpi fooliumi tootmiseks. Selle alusel väitis eksportiv tootja, et andmed liidu tootmisharu võimsuse ja võimsuse rakendamise kohta majapidamisfooliumi toomisel, on moonutatud.

| (81) | Kuigi on õige, et mitmed liidu tootjad tootsid nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi, näitas uurimine, et kõige suurem valimisse kaasatud tootja tootis ainult majapidamisfooliumi. Teiste valimisse kaasatud liidu tootjate puhul põhinesid tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise näitajad reaalsetel arvudel ja seetõttu ei mõjutanud fakt, et nad tootsid ka töötlemisfooliumi, teatatud majapidamisfooliumi tootmise koguvõimsust ja võimsuse rakendamist. Uurimine näitas, et valimisse kaasatud liidu tootjatel oli proportsioon kaht tüüpi fooliumite tootmise vahel stabiilne. Seetõttu ei võetud nimetatud kaebust selles etapis arvesse. |
| --- | --- |

(81)

Kuigi on õige, et mitmed liidu tootjad tootsid nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi, näitas uurimine, et kõige suurem valimisse kaasatud tootja tootis ainult majapidamisfooliumi. Teiste valimisse kaasatud liidu tootjate puhul põhinesid tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise näitajad reaalsetel arvudel ja seetõttu ei mõjutanud fakt, et nad tootsid ka töötlemisfooliumi, teatatud majapidamisfooliumi tootmise koguvõimsust ja võimsuse rakendamist. Uurimine näitas, et valimisse kaasatud liidu tootjatel oli proportsioon kaht tüüpi fooliumite tootmise vahel stabiilne. Seetõttu ei võetud nimetatud kaebust selles etapis arvesse.

4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (82) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 5


  Müügimaht ja turuosa | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | [41 007–45 870] | [41 007–49 081] | [42 647–52 292] | [41 827–50 457] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [100–107] | [104–114] | [102–110] |
| Turuosa | 55 % | 53 % | 49 % | 47 % |
| Allikas: vastused küsimustikule, Eurostat, kaebuse esitajate esitatud informatsioon |

(82)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 5

Müügimaht ja turuosa

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Müügimaht (tonnides)

[41 007–45 870]

[41 007–49 081]

[42 647–52 292]

[41 827–50 457]

Indeks (2011 = 100)

100

[100–107]

[104–114]

[102–110]

Turuosa

55 %

53 %

49 %

47 %

Allikas: vastused küsimustikule, Eurostat, kaebuse esitajate esitatud informatsioon

| (83) | Majapidamisfooliumi müügimaht veidi suurenes vaatlusalusel perioodil. Müügimaht suurenes kõige rohkem aastatel 2011 kuni 2013, st vahemikus 4–14 %. Uurimisperioodil müügimaht vähenes; kokkuvõttes müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil vahemikus 2–10 %. Müügimahu suurenemine, võttes arvesse nii paralleelset tarbimise suurenemist kui ka impordi suurenemist, muu hulgas ka Venemaalt, viis siiski liidu tootmisharu turuosa vähenemiseni 55 %-lt 2011. aastal 47 %-le uurimisperioodil, st 8-protsendipunktilise languseni vaatlusaluse perioodi jooksul. Liidu tootmisharu turuosa vähenemine langes kokku Venemaalt pärit impordi turuosa suurenemisega, nagu on selgitatud põhjenduses 64. |
| --- | --- |

(83)

Majapidamisfooliumi müügimaht veidi suurenes vaatlusalusel perioodil. Müügimaht suurenes kõige rohkem aastatel 2011 kuni 2013, st vahemikus 4–14 %. Uurimisperioodil müügimaht vähenes; kokkuvõttes müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil vahemikus 2–10 %. Müügimahu suurenemine, võttes arvesse nii paralleelset tarbimise suurenemist kui ka impordi suurenemist, muu hulgas ka Venemaalt, viis siiski liidu tootmisharu turuosa vähenemiseni 55 %-lt 2011. aastal 47 %-le uurimisperioodil, st 8-protsendipunktilise languseni vaatlusaluse perioodi jooksul. Liidu tootmisharu turuosa vähenemine langes kokku Venemaalt pärit impordi turuosa suurenemisega, nagu on selgitatud põhjenduses 64.

4.2.3.   Kasv

| (84) | Kui liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil vahemikus 17–28 %, siis liidu tootmisharu müügimaht suurenes vahemikus 2 %–10 %, mis tähendas turuosa vähenemist 8 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(84)

Kui liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil vahemikus 17–28 %, siis liidu tootmisharu müügimaht suurenes vahemikus 2 %–10 %, mis tähendas turuosa vähenemist 8 protsendipunkti võrra.

4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (85) | Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Tööhõive ja tootlikkus | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 769 | 787 | 758 | 781 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 102 | 99 | 102 |
| Tootlikkus (tonni/töötaja) | 58 | 59 | 64 | 61 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 102 | 112 | 105 |
| Allikas: vastused küsimustikule, kaebuse esitajate esitatud informatsioon |

(85)

Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tööhõive ja tootlikkus

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Töötajate arv

769

787

758

781

Indeks (2011 = 100)

100

102

99

102

Tootlikkus (tonni/töötaja)

58

59

64

61

Indeks (2011 = 100)

100

102

112

105

Allikas: vastused küsimustikule, kaebuse esitajate esitatud informatsioon

| (86) | Liidu tootmisharu tööhõive kõikus vaatlusalusel perioodil ja kokkuvõttes suurenes 2 % võrra. |
| --- | --- |

(86)

Liidu tootmisharu tööhõive kõikus vaatlusalusel perioodil ja kokkuvõttes suurenes 2 % võrra.

| (87) | Aastatel 2011 kuni 2013 tootlikkus tõusis tänu suuremale tootmise kasvule võrreldes tööhõive kasvuga, nagu on näidatud põhjenduse 77 tabelis 4. Alates aastast 2013 kuni uurimisperioodini vähenes tootlikkus 7 %, ent jäi siiski kõrgemaks kui vaatlusaluse perioodi alguses aastal 2011. |
| --- | --- |

(87)

Aastatel 2011 kuni 2013 tootlikkus tõusis tänu suuremale tootmise kasvule võrreldes tööhõive kasvuga, nagu on näidatud põhjenduse 77 tabelis 4. Alates aastast 2013 kuni uurimisperioodini vähenes tootlikkus 7 %, ent jäi siiski kõrgemaks kui vaatlusaluse perioodi alguses aastal 2011.

4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja eelmisest dumpingust taastumine

| (88) | Dumpingumarginaal on selgelt üle miinimumtaseme. Tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule on märkimisväärne, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(88)

Dumpingumarginaal on selgelt üle miinimumtaseme. Tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule on märkimisväärne, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu.

| (89) | Liidu tootmisharu oli endiselt toibumas varasema Hiinast, Brasiiliast ja Armeeniast pärit sama toote dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Hetkel on paralleelselt käimas uurimine vastavate meetmete läbivaatamise eesmärgil kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, nagu märgitud põhjenduses 3. |
| --- | --- |

(89)

Liidu tootmisharu oli endiselt toibumas varasema Hiinast, Brasiiliast ja Armeeniast pärit sama toote dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Hetkel on paralleelselt käimas uurimine vastavate meetmete läbivaatamise eesmärgil kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, nagu märgitud põhjenduses 3.

4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (90) | Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Keskmised müügihinnad | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tonn) | 2 932 | 2 714 | 2 705 | 2 597 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 93 | 92 | 89 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn) | 2 995 | 2 794 | 2 699 | 2 651 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 93 | 90 | 89 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(90)

Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Keskmised müügihinnad

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tonn)

2 932

2 714

2 705

2 597

Indeks (2011 = 100)

100

93

92

89

Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn)

2 995

2 794

2 699

2 651

Indeks (2011 = 100)

100

93

90

89

Allikas: küsimustiku vastused

| (91) | Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele langes vaatlusalusel perioodil pidevalt ja kokku 11 %. |
| --- | --- |

(91)

Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele langes vaatlusalusel perioodil pidevalt ja kokku 11 %.

| (92) | Sellest langusest hoolimata jäi liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu kõrgemaks keskmisest müügihinnast ja tootmisharu ei suutnud katta tootmiskulu müügihinnaga, välja arvatud 2013. aastal. Tõepoolest ei suutnud liidu tootmisharu oma müügihinda tõsta Venemaalt tuleva impordi dumpinghindade surve tõttu. |
| --- | --- |

(92)

Sellest langusest hoolimata jäi liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu kõrgemaks keskmisest müügihinnast ja tootmisharu ei suutnud katta tootmiskulu müügihinnaga, välja arvatud 2013. aastal. Tõepoolest ei suutnud liidu tootmisharu oma müügihinda tõsta Venemaalt tuleva impordi dumpinghindade surve tõttu.

| (93) | Mitmed huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu müügihinna areng järgis alumiiniumi hinna arengut Londoni metallibörsil ja et seetõttu ei olnud Venemaa impordil mingit mõju liidu tootmisharu müügihinnale. Nende isikute väitel ei saa seetõttu Venemaa impordi hindu pidada liidu tootmisharu müügihindade allalöömise põhjustajaks. Uurimine näitas, et liidu tootmisharu müügihinnad järgisid Londoni metallibörsi alumiiniumi hindade muutust. Siiski ei mõjutanud see fakti, et Venemaa impordi hinnad lõid alla liidu tootmisharu müügihinnad ning avaldasid hinnasurvet liidu turule, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul tõsta oma müügihindu sellisele tasemele, et need oleksid katnud tootmiskulud. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(93)

Mitmed huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu müügihinna areng järgis alumiiniumi hinna arengut Londoni metallibörsil ja et seetõttu ei olnud Venemaa impordil mingit mõju liidu tootmisharu müügihinnale. Nende isikute väitel ei saa seetõttu Venemaa impordi hindu pidada liidu tootmisharu müügihindade allalöömise põhjustajaks. Uurimine näitas, et liidu tootmisharu müügihinnad järgisid Londoni metallibörsi alumiiniumi hindade muutust. Siiski ei mõjutanud see fakti, et Venemaa impordi hinnad lõid alla liidu tootmisharu müügihinnad ning avaldasid hinnasurvet liidu turule, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul tõsta oma müügihindu sellisele tasemele, et need oleksid katnud tootmiskulud. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata.

4.3.2.   Tööjõukulud

| (94) | Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 21 692 | 22 207 | 20 603 | 20 594 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 102 | 95 | 95 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(94)

Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

21 692

22 207

20 603

20 594

Indeks (2011 = 100)

100

102

95

95

Allikas: küsimustiku vastused

| (95) | Ajavahemikus 2011. aastast kuni uurimisperioodini vähenes valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu töötaja kohta 5 %. Ajavahemikus 2011 kuni 2012 tööjõukulud esmalt kasvasid 2 %, seejärel vähenesid ajavahemikus 2012 kuni 2013 ning uurimisperioodil jäid stabiilseks. |
| --- | --- |

(95)

Ajavahemikus 2011. aastast kuni uurimisperioodini vähenes valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu töötaja kohta 5 %. Ajavahemikus 2011 kuni 2012 tööjõukulud esmalt kasvasid 2 %, seejärel vähenesid ajavahemikus 2012 kuni 2013 ning uurimisperioodil jäid stabiilseks.

4.3.3.   Laovarud

| (96) | Liidu tootmisharu laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Laovarud | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lao lõppseis | 1 931 | 1 999 | 2 133 | 2 085 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 104 | 110 | 108 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(96)

Liidu tootmisharu laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Laovarud

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Lao lõppseis

1 931

1 999

2 133

2 085

Indeks (2011 = 100)

100

104

110

108

Lõppvarud protsendina toodangust

5 %

5 %

5 %

5 %

Indeks (2011 = 100)

100

100

100

100

Allikas: küsimustiku vastused

| (97) | Laovarusid ei saa pidada selles sektoris oluliseks kahjunäitajaks, kuna tootmine ja müük toimuvad põhiliselt tellimuste alusel ning tootjad püüavad hoida laovarud minimaalsed. Seetõttu on laovarude muutused esitatud ainult informatsiooniks. |
| --- | --- |

(97)

Laovarusid ei saa pidada selles sektoris oluliseks kahjunäitajaks, kuna tootmine ja müük toimuvad põhiliselt tellimuste alusel ning tootjad püüavad hoida laovarud minimaalsed. Seetõttu on laovarude muutused esitatud ainult informatsiooniks.

| (98) | Kokkuvõttes suurenes lao lõppvaru vaatlusalusel perioodil 8 %. Kui laovarud suurenesid 10 % võrra aastatel 2011 kuni 2013, siis alates 2013. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni need veidi vähenesid. Lõppvarud protsendina toodangust jäid stabiilseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(98)

Kokkuvõttes suurenes lao lõppvaru vaatlusalusel perioodil 8 %. Kui laovarud suurenesid 10 % võrra aastatel 2011 kuni 2013, siis alates 2013. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni need veidi vähenesid. Lõppvarud protsendina toodangust jäid stabiilseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.

4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (99) | Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

  Tabel 10


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu sees sõltumatutele tarbijatele müügi kasumlikkus (protsent (%) müügikäibest) | – 2,2 % | – 2,9 % | 0,2 % | – 2,1 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 65 | 209 | 104 |
| Rahavoog (eurodes) | 1 505 960 | 2 909 820 | 3 365 140 | 1 962 349 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 193 | 223 | 130 |
| Investeeringud (eurodes) | 3 271 904 | 5 404 990 | 4 288 862 | 4 816 442 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 165 | 131 | 147 |
| Investeeringutasuvus | – 4 % | – 5 % | 0 % | – 3 % |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 60 | 209 | 108 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(99)

Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 10

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Liidu sees sõltumatutele tarbijatele müügi kasumlikkus (protsent (%) müügikäibest)

– 2,2 %

– 2,9 %

0,2 %

– 2,1 %

Indeks (2011 = 100)

100

65

209

104

Rahavoog (eurodes)

1 505 960

2 909 820

3 365 140

1 962 349

Indeks (2011 = 100)

100

193

223

130

Investeeringud (eurodes)

3 271 904

5 404 990

4 288 862

4 816 442

Indeks (2011 = 100)

100

165

131

147

Investeeringutasuvus

– 4 %

– 5 %

0 %

– 3 %

Indeks (2011 = 100)

100

60

209

108

Allikas: küsimustiku vastused

| (100) | Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil jäi liidu tootmisharu kahjumisse, välja arvatud 2013. aastal, mil kasumimarginaal realiseerus veidi üle kasumiläve. Kasumlikkus vähenes ajavahemikul 2011 kuni 2012, suurenes 2013. aastal, ent siis vähenes jälle uurimisperioodi jooksul, mil see jõudis 2011. aastaga sarnasele tasemele. Kokkuvõttes suurenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 4 %, mis vastab 0,1-protsendipunktilisele tõusule ja mis ei võimaldanud liidu tootmisharul uurimisperioodil kasumit saada. Peamiselt tulenes see areng hinnasurvest, mida avaldas dumpinguhindadega liitu sisenenud import Venemaalt, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad ja mis ei võimaldanud liidu tootmisharul tõsta oma müügihindu selliselt, et need oleksid katnud tootmiskulud. |
| --- | --- |

(100)

Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil jäi liidu tootmisharu kahjumisse, välja arvatud 2013. aastal, mil kasumimarginaal realiseerus veidi üle kasumiläve. Kasumlikkus vähenes ajavahemikul 2011 kuni 2012, suurenes 2013. aastal, ent siis vähenes jälle uurimisperioodi jooksul, mil see jõudis 2011. aastaga sarnasele tasemele. Kokkuvõttes suurenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 4 %, mis vastab 0,1-protsendipunktilisele tõusule ja mis ei võimaldanud liidu tootmisharul uurimisperioodil kasumit saada. Peamiselt tulenes see areng hinnasurvest, mida avaldas dumpinguhindadega liitu sisenenud import Venemaalt, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad ja mis ei võimaldanud liidu tootmisharul tõsta oma müügihindu selliselt, et need oleksid katnud tootmiskulud.

| (101) | Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil rahavoog kõikus, tendents oli kasvu suunas. Kogu netorahavoo suurenemine vaatlusalusel perioodil oli 30 %. Siiski tuleb märkida, et absoluutväärtuses jäi rahavoog madalale tasemele võrreldes kõnealuse toote kogukäibega. |
| --- | --- |

(101)

Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil rahavoog kõikus, tendents oli kasvu suunas. Kogu netorahavoo suurenemine vaatlusalusel perioodil oli 30 %. Siiski tuleb märkida, et absoluutväärtuses jäi rahavoog madalale tasemele võrreldes kõnealuse toote kogukäibega.

| (102) | Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 47 %. Investeeringud suurenesid 65 % aastatel 2011 kuni 2012, vähenesid 2013. aastal ja suurenesid taas uurimisperioodil. Need olid põhiliselt vajalikud investeeringud uutesse seadmetesse ning jäid uurimisperioodil suhteliselt madalale tasemele võrreldes kogukäibega. |
| --- | --- |

(102)

Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 47 %. Investeeringud suurenesid 65 % aastatel 2011 kuni 2012, vähenesid 2013. aastal ja suurenesid taas uurimisperioodil. Need olid põhiliselt vajalikud investeeringud uutesse seadmetesse ning jäid uurimisperioodil suhteliselt madalale tasemele võrreldes kogukäibega.

| (103) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Nagu teistegi rahaliste näitajate puhul, oli samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus alates aastast 2011 negatiivne, 2013. aastal oli see erandina 0 %, kajastades nii kasumlikkuse üldist suundumust. Kokkuvõttes suurenes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil 8 %. |
| --- | --- |

(103)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Nagu teistegi rahaliste näitajate puhul, oli samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus alates aastast 2011 negatiivne, 2013. aastal oli see erandina 0 %, kajastades nii kasumlikkuse üldist suundumust. Kokkuvõttes suurenes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil 8 %.

| (104) | Mis puudutab kapitali kaasamise võimet, siis valimisse kaasatud liidu tootjate suutlikkus samasuguse toote jaoks raha hankida halvenes, mis vähendas ettevõttesiseseid vahendeid ja seega nõrgestas nende finantsolukorda. Uurimine näitas, et kokkuvõttes kapitali kaasamise võime vaatlusalusel perioodil vähenes. |
| --- | --- |

(104)

Mis puudutab kapitali kaasamise võimet, siis valimisse kaasatud liidu tootjate suutlikkus samasuguse toote jaoks raha hankida halvenes, mis vähendas ettevõttesiseseid vahendeid ja seega nõrgestas nende finantsolukorda. Uurimine näitas, et kokkuvõttes kapitali kaasamise võime vaatlusalusel perioodil vähenes.

5.   Järeldus kahju kohta

| (105) | Mitmed peamised kahjunäitajad halvenesid. Mis puudutab kasumlikkust, siis tootmisharu oli kahjumis peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, erandiks oli 2013. aasta, mil jõuti veidi üle kasumiläve; uurimisperioodil oli liidu tootmisharu kasum negatiivne – 2,1 %. Kokku vähenes müügihind vaatlusalusel perioodil 11 %. Ühiku tootmiskulu, mis samuti vähenes 11 %, jäi kõrgemaks kui keskmine müügihind terve vaatlusaluse perioodi jooksul, erandiks oli 2013. aasta. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 8 protsendipunkti võrra, st 55 %-lt 2011. aastal 47 %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(105)

Mitmed peamised kahjunäitajad halvenesid. Mis puudutab kasumlikkust, siis tootmisharu oli kahjumis peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, erandiks oli 2013. aasta, mil jõuti veidi üle kasumiläve; uurimisperioodil oli liidu tootmisharu kasum negatiivne – 2,1 %. Kokku vähenes müügihind vaatlusalusel perioodil 11 %. Ühiku tootmiskulu, mis samuti vähenes 11 %, jäi kõrgemaks kui keskmine müügihind terve vaatlusaluse perioodi jooksul, erandiks oli 2013. aasta. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 8 protsendipunkti võrra, st 55 %-lt 2011. aastal 47 %-le uurimisperioodil.

| (106) | Mõned kahjunäitajad liikusid vaatlusalusel perioodil positiivses suunas. Tootmismaht suurenes vaatlusalusel perioodil 7 % ja tootmisvõimsus 12 %. Need kasvunäitajad siiski ei ühtinud tarbimise kasvuga, mis oli vaatlusalusel perioodil palju kõrgem, nimelt vahemikus 17–28 %. Müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil vahemikus 2–10 %. Siiski ei viinud kasvava tarbimisega turg turuosa suurenemiseni, vaid vastupidi, turuosa vähenemiseni kaheksa protsendipunkti. Vaatlusalusel perioodil suurenesid investeeringud 47 % võrra. Need olid seotud uute seadmetega ja jäid vaatlusalusel perioodil üsna madalale tasemele. Samuti suurenesid vaatlusalusel perioodil rahavood 30 % võrra, jäädes siiski madalale tasemele. Seetõttu ei välista kõnealused positiivsed arengusuunad kahju olemasolu. |
| --- | --- |

(106)

Mõned kahjunäitajad liikusid vaatlusalusel perioodil positiivses suunas. Tootmismaht suurenes vaatlusalusel perioodil 7 % ja tootmisvõimsus 12 %. Need kasvunäitajad siiski ei ühtinud tarbimise kasvuga, mis oli vaatlusalusel perioodil palju kõrgem, nimelt vahemikus 17–28 %. Müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil vahemikus 2–10 %. Siiski ei viinud kasvava tarbimisega turg turuosa suurenemiseni, vaid vastupidi, turuosa vähenemiseni kaheksa protsendipunkti. Vaatlusalusel perioodil suurenesid investeeringud 47 % võrra. Need olid seotud uute seadmetega ja jäid vaatlusalusel perioodil üsna madalale tasemele. Samuti suurenesid vaatlusalusel perioodil rahavood 30 % võrra, jäädes siiski madalale tasemele. Seetõttu ei välista kõnealused positiivsed arengusuunad kahju olemasolu.

| (107) | Venemaa ametivõimud väitsid, et kaebuse esitajate kohta avalikult kättesaadavate finantsdokumentide analüüsi alusel olulist kahju ei esinenud. Sellele räägivad vastu uurimise tulemused, mis põhinevad liidu tootmisharu majapidamisfooliumiga seotud tegelikel kontrollitud andmetel. Tõepoolest, mõned liidu tootjad ei tootnud ainult majapidamisfooliumi ja seetõttu ei saagi avalikult kättesaadavad finantsdokumendid näidata liidu majapidamisfooliumi tootmisharu tegelikku olukorda. Seetõttu ei saa liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta teha järeldusi alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses avalikult kättesaadavate finantsdokumentide alusel, vaid uurimise käigus saadud detailsema ja kontrollitud informatsiooni alusel. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(107)

Venemaa ametivõimud väitsid, et kaebuse esitajate kohta avalikult kättesaadavate finantsdokumentide analüüsi alusel olulist kahju ei esinenud. Sellele räägivad vastu uurimise tulemused, mis põhinevad liidu tootmisharu majapidamisfooliumiga seotud tegelikel kontrollitud andmetel. Tõepoolest, mõned liidu tootjad ei tootnud ainult majapidamisfooliumi ja seetõttu ei saagi avalikult kättesaadavad finantsdokumendid näidata liidu majapidamisfooliumi tootmisharu tegelikku olukorda. Seetõttu ei saa liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta teha järeldusi alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses avalikult kättesaadavate finantsdokumentide alusel, vaid uurimise käigus saadud detailsema ja kontrollitud informatsiooni alusel. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (108) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(108)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

| (109) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas dumpinguhindadega import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 7 uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada teised teadaolevad tegurid. Komisjon tagas, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid peale Venemaalt tuleva dumpinguhindadega impordi, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Kõnealused tegurid on






  a) | muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju; |
| --- | --- | --- |

(109)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas dumpinguhindadega import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 7 uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada teised teadaolevad tegurid. Komisjon tagas, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid peale Venemaalt tuleva dumpinguhindadega impordi, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Kõnealused tegurid on

a)

muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju;

| b) | liidu tarbimise areng; |
| --- | --- |

b)

liidu tarbimise areng;

| c) | liidu tootmisharu eksporditulemused; |
| --- | --- |

c)

liidu tootmisharu eksporditulemused;

| d) | liidu tootmisharu tegevus töötlemisfooliumi turul; |
| --- | --- |

d)

liidu tootmisharu tegevus töötlemisfooliumi turul;

| e) | toorainekulud. |
| --- | --- |

e)

toorainekulud.

1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (110) | Et määrata kindlaks põhjusliku seose olemasolu Venemaalt pärit majapidamisfooliumi dumpinguhindadega impordi ning liidu tootmisharu kantud kahju vahel, analüüsis komisjon uuritava impordi mahtu ja hinnatasemeid ning seda, kui suur oli nende põhjustatud osa olulises kahjus, mida kandis liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(110)

Et määrata kindlaks põhjusliku seose olemasolu Venemaalt pärit majapidamisfooliumi dumpinguhindadega impordi ning liidu tootmisharu kantud kahju vahel, analüüsis komisjon uuritava impordi mahtu ja hinnatasemeid ning seda, kui suur oli nende põhjustatud osa olulises kahjus, mida kandis liidu tootmisharu.

| (111) | Uurimine näitas, et vaatlusalusel perioodil suurenes madalate dumpinguhindadega impordi maht Venemaalt vahemikus 35–45 %, mis tõi kaasa umbes 5-protsendipunktilise turuosa kasvu samal perioodil. Nimetatud kasv langes kokku liidu tootmisharu 8-protsendipunktilise turuosa kaotusega. |
| --- | --- |

(111)

Uurimine näitas, et vaatlusalusel perioodil suurenes madalate dumpinguhindadega impordi maht Venemaalt vahemikus 35–45 %, mis tõi kaasa umbes 5-protsendipunktilise turuosa kasvu samal perioodil. Nimetatud kasv langes kokku liidu tootmisharu 8-protsendipunktilise turuosa kaotusega.

| (112) | Samal ajal avaldasid Venemaa impordihinnad hinnasurvet liidu turule ja selle hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil vahemikus 2–8 % ning lõid kahjumit teeniva liidu tootmisharu müügihinnad alla keskmiselt vahemikus 3–7 %, viies umbes 12 %-lise hindade allalöömise marginaalini. Ehkki selline hinna allalöömine on märkimisväärne, tuleks seda vaadelda lähtuvalt asjaolust, et liidu tootmisharu hinnad olid uurimisperioodi jooksul enamasti tootmiskuludest madalamad. Liidu tootmisharu pidi vaatlusalusel perioodil hindu alandama, et vältida edasist turuosa kaotust. |
| --- | --- |

(112)

Samal ajal avaldasid Venemaa impordihinnad hinnasurvet liidu turule ja selle hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil vahemikus 2–8 % ning lõid kahjumit teeniva liidu tootmisharu müügihinnad alla keskmiselt vahemikus 3–7 %, viies umbes 12 %-lise hindade allalöömise marginaalini. Ehkki selline hinna allalöömine on märkimisväärne, tuleks seda vaadelda lähtuvalt asjaolust, et liidu tootmisharu hinnad olid uurimisperioodi jooksul enamasti tootmiskuludest madalamad. Liidu tootmisharu pidi vaatlusalusel perioodil hindu alandama, et vältida edasist turuosa kaotust.

| (113) | Ometi hõivas Venemaa import suures osas ka Brasiilia ja Hiina impordi turuosad pärast seda, kui nende riikide suhtes rakendati meetmeid ja liidu tootmisharu ei olnud jõudnud veel täielikult taastuda kõnealuste riikide hiljutisest dumpingust. See põhjustas liidu tootmisharule kahjusid alates 2011. aastast kuni uurimisperioodini, v.a 2013. aastal, kui kasumlikkus oli kergelt positiivne, ent siiski allapoole plaanitud 5 % kasumit (vt põhjendused 176 ja 177). |
| --- | --- |

(113)

Ometi hõivas Venemaa import suures osas ka Brasiilia ja Hiina impordi turuosad pärast seda, kui nende riikide suhtes rakendati meetmeid ja liidu tootmisharu ei olnud jõudnud veel täielikult taastuda kõnealuste riikide hiljutisest dumpingust. See põhjustas liidu tootmisharule kahjusid alates 2011. aastast kuni uurimisperioodini, v.a 2013. aastal, kui kasumlikkus oli kergelt positiivne, ent siiski allapoole plaanitud 5 % kasumit (vt põhjendused 176 ja 177).

| (114) | Eksportiv tootja väitis, et Venemaa impordi kasvu põhjuseks oli meetmete rakendamine Hiina, Brasiilia ja Armeenia vastu, kuna kõnealused meetmed võimaldasid muudele kolmandatele riikidele, k.a Venemaa, paremat juurdepääsu liidu turule. |
| --- | --- |

(114)

Eksportiv tootja väitis, et Venemaa impordi kasvu põhjuseks oli meetmete rakendamine Hiina, Brasiilia ja Armeenia vastu, kuna kõnealused meetmed võimaldasid muudele kolmandatele riikidele, k.a Venemaa, paremat juurdepääsu liidu turule.

| (115) | Uurimine näitas, et Venemaa eksport tõepoolest täitis suures osas endist Hiina ja Brasiilia turuosa liidu turul. Siiski toimus Venemaa import dumpinguhindadega, lüües alla liidu tootmisharu müügihinnad ja langedes kokku liidu tootmisharu olukorra halvenemisega. Selle alusel saab teha kindlaks selge põhjusliku seose Venemaa impordi ja liidu tootmisharu olulise kahju vahel ning ei ole oluline, kas Venemaa import kasvas ainult tänu kolmandate riikide suhtes rakendatud dumpinguvastastele meetmetele. Seetõttu ei võetud kõnealust väidet sellel etapil arvesse. Igatahes isegi kui Hiina, Brasiilia ja Armeenia impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastel tollimaksudel oli mingi mõju liidu tootmisharu olukorrale, oli see ainult kaudne põhjus ja seda ei saa käsitada kui „muid tegureid” alusmääruse artikli 3 lõike 7 tähenduses. Uurimine näitas, et just dumpinguhindadega Venemaa import ise põhjustab kahju. Selline tõlgendus on kooskõlas Euroopa Kohtu 14. novembri 2013. aasta otsusega kohtuasjas C-638/11 P: Euroopa Liidu Nõukogu vs. Gul Ahmed Textile Mills Ltd., Euroopa Komisjon. |
| --- | --- |

(115)

Uurimine näitas, et Venemaa eksport tõepoolest täitis suures osas endist Hiina ja Brasiilia turuosa liidu turul. Siiski toimus Venemaa import dumpinguhindadega, lüües alla liidu tootmisharu müügihinnad ja langedes kokku liidu tootmisharu olukorra halvenemisega. Selle alusel saab teha kindlaks selge põhjusliku seose Venemaa impordi ja liidu tootmisharu olulise kahju vahel ning ei ole oluline, kas Venemaa import kasvas ainult tänu kolmandate riikide suhtes rakendatud dumpinguvastastele meetmetele. Seetõttu ei võetud kõnealust väidet sellel etapil arvesse. Igatahes isegi kui Hiina, Brasiilia ja Armeenia impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastel tollimaksudel oli mingi mõju liidu tootmisharu olukorrale, oli see ainult kaudne põhjus ja seda ei saa käsitada kui „muid tegureid” alusmääruse artikli 3 lõike 7 tähenduses. Uurimine näitas, et just dumpinguhindadega Venemaa import ise põhjustab kahju. Selline tõlgendus on kooskõlas Euroopa Kohtu 14. novembri 2013. aasta otsusega kohtuasjas C-638/11 P: Euroopa Liidu Nõukogu vs. Gul Ahmed Textile Mills Ltd., Euroopa Komisjon.

| (116) | Eelnimetatu põhjal tegi komisjon käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharu kahjulik olukord langes kokku Venemaalt tuleva dumpinguhindadega impordi olulise suurenemisega ning et Venemaa impordil oli määrav roll liidu tootmisharu mittetaastumisel ja kantud olulise kahju tekkimisel uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(116)

Eelnimetatu põhjal tegi komisjon käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharu kahjulik olukord langes kokku Venemaalt tuleva dumpinguhindadega impordi olulise suurenemisega ning et Venemaa impordil oli määrav roll liidu tootmisharu mittetaastumisel ja kantud olulise kahju tekkimisel uurimisperioodi jooksul.

2.   Muude tegurite mõju

2.1.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju

| (117) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht kujunes vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 11


  Import muudest kolmandatest riikidest











  Riik | | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | Maht (tonnides) | [2 843–3 205] | [967–1 378] | [1 137–1 603] | [1 222–1 699] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [34–43] | [40–50] | [43–53] |
| Turuosa | 4 % | 1 % | 1 % | 2 % |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 2 251 | 2 417 | 2 306 | 2 131 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 107 | 102 | 95 |
| Türgi | Maht (tonnides) | [5 120–6 100] | [8 090–10 553] | [11 213–14 213] | [11 520–14 579] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [158–173] | [219–233] | [225–239] |
| Turuosa | 7 % | 11 % | 13 % | 13 % |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 2 950 | 2 743 | 2 710 | 2 571 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 93 | 92 | 87 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | [3 100–3 750] | [279–750] | [1 891–3 000] | [3 162–4 313] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [9–20] | [61–80] | [102–115] |
| Turuosa | 4 % | 1 % | 2 % | 4 % |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 2 878 | 2 830 | 2 687 | 2 406 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 98 | 93 | 84 |
| Koguimport | Maht (tonnides) | [31 200–38 900] | [33 696–45 513] | [42 120–58 325] | [42 744–60 684] |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | [108–117] | [135–150] | [137–156] |
| Turuosa | 45 % | 47 % | 51 % | 53 % |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 2 512 | 2 452 | 2 399 | 2 360 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 98 | 95 | 94 |
| Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused |

(117)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht kujunes vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 11

Import muudest kolmandatest riikidest

Riik

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Hiina

Maht (tonnides)

[2 843–3 205]

[967–1 378]

[1 137–1 603]

[1 222–1 699]

Indeks (2011 = 100)

100

[34–43]

[40–50]

[43–53]

Turuosa

4 %

1 %

1 %

2 %

Keskmine hind (eurot/tonn)

2 251

2 417

2 306

2 131

Indeks (2011 = 100)

100

107

102

95

Türgi

Maht (tonnides)

[5 120–6 100]

[8 090–10 553]

[11 213–14 213]

[11 520–14 579]

Indeks (2011 = 100)

100

[158–173]

[219–233]

[225–239]

Turuosa

7 %

11 %

13 %

13 %

Keskmine hind (eurot/tonn)

2 950

2 743

2 710

2 571

Indeks (2011 = 100)

100

93

92

87

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

[3 100–3 750]

[279–750]

[1 891–3 000]

[3 162–4 313]

Indeks (2011 = 100)

100

[9–20]

[61–80]

[102–115]

Turuosa

4 %

1 %

2 %

4 %

Keskmine hind (eurot/tonn)

2 878

2 830

2 687

2 406

Indeks (2011 = 100)

100

98

93

84

Koguimport

Maht (tonnides)

[31 200–38 900]

[33 696–45 513]

[42 120–58 325]

[42 744–60 684]

Indeks (2011 = 100)

100

[108–117]

[135–150]

[137–156]

Turuosa

45 %

47 %

51 %

53 %

Keskmine hind (eurot/tonn)

2 512

2 452

2 399

2 360

Indeks (2011 = 100)

100

98

95

94

Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused

| (118) | Hiina ja Brasiilia impordi suhtes kehtivad praegu dumpinguvastased tollimaksud. Vaatlusalusel perioodil ei toimunud importi Brasiiliast. Vaatlusalusel perioodil vähenes Hiina impordi maht vahemikus 47–57 % ning vastav turuosa vähenemine oli vahemikus 4–2 %, s.o 2-protsendipunktiline vähenemine. Nii impordi maht kui ka turuosa jäid kogu vaatlusalusel perioodil väikseks. Hiina hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 5 %. Tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil sisenes 75 % kogu Hiina impordist liidu turule seestöötlemise skeemi alusel, seega ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta. See import, mis vastas rohkem kui 1 % turuosale, konkureeris otse liidu tootmisharu müügiga ja lõi liidu hinnad alla umbes 13 %. |
| --- | --- |

(118)

Hiina ja Brasiilia impordi suhtes kehtivad praegu dumpinguvastased tollimaksud. Vaatlusalusel perioodil ei toimunud importi Brasiiliast. Vaatlusalusel perioodil vähenes Hiina impordi maht vahemikus 47–57 % ning vastav turuosa vähenemine oli vahemikus 4–2 %, s.o 2-protsendipunktiline vähenemine. Nii impordi maht kui ka turuosa jäid kogu vaatlusalusel perioodil väikseks. Hiina hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 5 %. Tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil sisenes 75 % kogu Hiina impordist liidu turule seestöötlemise skeemi alusel, seega ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta. See import, mis vastas rohkem kui 1 % turuosale, konkureeris otse liidu tootmisharu müügiga ja lõi liidu hinnad alla umbes 13 %.

| (119) | Vaatlusalusel perioodil suurenes Türgi import vahemikus 125–139 % ja selle turuosa suurenes umbes 7–13 %. Türgi impordihinnad langesid vaatlusalusel perioodil 13 %, ent jäid kõrgemaks muudest kolmandatest riikidest, k.a Venemaalt ja Hiinast pärit impordiga võrreldes ning jäid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu hindadega sarnasele tasemele. |
| --- | --- |

(119)

Vaatlusalusel perioodil suurenes Türgi import vahemikus 125–139 % ja selle turuosa suurenes umbes 7–13 %. Türgi impordihinnad langesid vaatlusalusel perioodil 13 %, ent jäid kõrgemaks muudest kolmandatest riikidest, k.a Venemaalt ja Hiinast pärit impordiga võrreldes ning jäid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu hindadega sarnasele tasemele.

| (120) | Kokkuvõttes suurenes import muudest kolmandatest riikidest vahemikus 2–15 %. Kuna aga liidu tarbimine kasvas, siis nende kogu turuosa vähenes alates 4 %-lt 2011. aastal kuni umbes 2 %-ni 2013. aastal ja seejärel kasvas 4 %-ni uurimisperioodi lõpuks; nende hinnad olid madalamal tasemel kui liidu tootmisharu hinnad, välja arvatud 2012. aastal. |
| --- | --- |

(120)

Kokkuvõttes suurenes import muudest kolmandatest riikidest vahemikus 2–15 %. Kuna aga liidu tarbimine kasvas, siis nende kogu turuosa vähenes alates 4 %-lt 2011. aastal kuni umbes 2 %-ni 2013. aastal ja seejärel kasvas 4 %-ni uurimisperioodi lõpuks; nende hinnad olid madalamal tasemel kui liidu tootmisharu hinnad, välja arvatud 2012. aastal.

| (121) | Eespool esitatu alusel võib öelda, et Hiina import, kuigi väikesemahuline, põhjustas liidu tootmisharule osalist kahju, samas muutmata põhjuslikku seost Venemaalt pärit impordi ja olulise kahju vahel, mida liidu tootmisharu kandis. Lisaks arvatakse, et Türgi import võis osaliselt põhjustada kahju liidu tootmisharule, kuid arvesse võttes selle väiksemaid koguseid ja Venemaa impordiga võrreldes kõrgemaid hindu, muutmata põhjuslikku seost Venemaalt tuleva impordi ja olulise kahju vahel, mida liidu tootmisharu kandis. |
| --- | --- |

(121)

Eespool esitatu alusel võib öelda, et Hiina import, kuigi väikesemahuline, põhjustas liidu tootmisharule osalist kahju, samas muutmata põhjuslikku seost Venemaalt pärit impordi ja olulise kahju vahel, mida liidu tootmisharu kandis. Lisaks arvatakse, et Türgi import võis osaliselt põhjustada kahju liidu tootmisharule, kuid arvesse võttes selle väiksemaid koguseid ja Venemaa impordiga võrreldes kõrgemaid hindu, muutmata põhjuslikku seost Venemaalt tuleva impordi ja olulise kahju vahel, mida liidu tootmisharu kandis.

| (122) | Üks huvitatud isik väitis, et olulise kahju põhjustajaks liidu tootmisharule tuleb pidada Türgi ja Lõuna-Korea importi. Türgi impordi suhtes jõuti järeldusele, et see võis põhjustada osa kahjust liidu tootmisharule, samas muutmata põhjuslikku seost Venemaalt pärit impordi ja olulise kahju vahel, mida liidu tootmisharu kandis. Kõnealune isik väitis, et Lõuna-Korea import toimus ELi ja Lõuna-Korea vahelise vabakaubanduslepingu alusel, mis jõustus 2011. aastal (5). Lõuna-Korea impordimahud olid kogu vaatlusalusel perioodil peaaegu olematud. Seetõttu ei võetud kõnealust kaebust praeguses etapis arvesse. |
| --- | --- |

(122)

Üks huvitatud isik väitis, et olulise kahju põhjustajaks liidu tootmisharule tuleb pidada Türgi ja Lõuna-Korea importi. Türgi impordi suhtes jõuti järeldusele, et see võis põhjustada osa kahjust liidu tootmisharule, samas muutmata põhjuslikku seost Venemaalt pärit impordi ja olulise kahju vahel, mida liidu tootmisharu kandis. Kõnealune isik väitis, et Lõuna-Korea import toimus ELi ja Lõuna-Korea vahelise vabakaubanduslepingu alusel, mis jõustus 2011. aastal (5). Lõuna-Korea impordimahud olid kogu vaatlusalusel perioodil peaaegu olematud. Seetõttu ei võetud kõnealust kaebust praeguses etapis arvesse.

2.2.   Liidu tarbimise areng

| (123) | Kokkuvõttes suurenes tarbimine liidus vaatlusalusel perioodil vahemikus 17–28 %. Nimetatud tõusu põhjuseks oli peamiselt impordi kasv, kuna liidu tootmisharu müügimahud kerkisid vaatlusalusel perioodil ainult veidi, kusjuures turuosa vähenes umbes 8 protsendipunkti. Samal ajal suutis Venemaa import võtta üle 5-protsendipunktilise turuosa. Selle põhjal järeldati, et tarbimise arengul ei olnud osa liidu tootmisharule olulise kahju tekkimises. Selle alusel tehti järeldus, et tarbimise areng ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju kujunemisel rolli. |
| --- | --- |

(123)

Kokkuvõttes suurenes tarbimine liidus vaatlusalusel perioodil vahemikus 17–28 %. Nimetatud tõusu põhjuseks oli peamiselt impordi kasv, kuna liidu tootmisharu müügimahud kerkisid vaatlusalusel perioodil ainult veidi, kusjuures turuosa vähenes umbes 8 protsendipunkti. Samal ajal suutis Venemaa import võtta üle 5-protsendipunktilise turuosa. Selle põhjal järeldati, et tarbimise arengul ei olnud osa liidu tootmisharule olulise kahju tekkimises. Selle alusel tehti järeldus, et tarbimise areng ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju kujunemisel rolli.

| (124) | Eksportiv tootja väitis, et Venemaa impordis ega selle impordi kahjulikus mõjus ei ole toimunud olulist suurenemist, kuna Venemaa import järgis ainult tarbimise suundumust, samas kui liidu tootmisharu suurendas töötlemisfooliumi müüki majapidamisfooliumi asemel. |
| --- | --- |

(124)

Eksportiv tootja väitis, et Venemaa impordis ega selle impordi kahjulikus mõjus ei ole toimunud olulist suurenemist, kuna Venemaa import järgis ainult tarbimise suundumust, samas kui liidu tootmisharu suurendas töötlemisfooliumi müüki majapidamisfooliumi asemel.

| (125) | Nagu on selgitatud põhjenduses 132, ei leidnud uurimise käigus kinnitust väide, nagu oleks liidu tootmisharu suurendanud oma töötlemisfooliumi müüki majapidamisfooliumi arvel, ja seetõttu lükati see väide tagasi. Uurimine tuvastas, et Venemaalt pärit dumpinguhindadega import oli suurenenud ja avaldas hinnasurvet liidu turul. Seetõttu peeti ebaoluliseks, et Venemaalt tulev import järgis vaid muutusi tarbimises. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(125)

Nagu on selgitatud põhjenduses 132, ei leidnud uurimise käigus kinnitust väide, nagu oleks liidu tootmisharu suurendanud oma töötlemisfooliumi müüki majapidamisfooliumi arvel, ja seetõttu lükati see väide tagasi. Uurimine tuvastas, et Venemaalt pärit dumpinguhindadega import oli suurenenud ja avaldas hinnasurvet liidu turul. Seetõttu peeti ebaoluliseks, et Venemaalt tulev import järgis vaid muutusi tarbimises. Seetõttu lükati see väide tagasi.

2.3.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (126) | Eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjustasid liidu tootmisharu kehvad eksporditulemused. |
| --- | --- |

(126)

Eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjustasid liidu tootmisharu kehvad eksporditulemused.

| (127) | Liidu tootmisharu ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 14


  Liidu tootmisharu eksporditulemused | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht | 813 | 1 351 | 1 159 | 1 182 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 166 | 143 | 145 |
| Keskmine ühikuhind (eurot/tonn) | 3 061 | 2 810 | 2 897 | 2 806 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 92 | 95 | 92 |
| Allikas: vastused küsimustikule, kaebuse esitajate esitatud informatsioon |

(127)

Liidu tootmisharu ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 14

Liidu tootmisharu eksporditulemused

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Ekspordimaht

813

1 351

1 159

1 182

Indeks (2011 = 100)

100

166

143

145

Keskmine ühikuhind (eurot/tonn)

3 061

2 810

2 897

2 806

Indeks (2011 = 100)

100

92

95

92

Allikas: vastused küsimustikule, kaebuse esitajate esitatud informatsioon

| (128) | Uurimine näitas, et liidu tootmisharu eksport muudesse kolmandatesse riikidesse oli väga väike võrreldes liidu tootmisharu müügiga liidu turul, kuigi see suurenes vaatlusalusel perioodil. Lisaks näitas uurimine, et valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordihinnad olid kõrgemad kui keskmine ühiku müügihind liidus ja katsid tootmiskulud. Peale selle viitab põhjenduses 99 osutatud liidu tootmisharu kasumlikkus ainult samasuguse toote müügile liidu turul ja seetõttu ei võetud käesolevas analüüsis arvesse liidu tootmisharu eksportmüügi mõju muude kolmandate riikide turgudele. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(128)

Uurimine näitas, et liidu tootmisharu eksport muudesse kolmandatesse riikidesse oli väga väike võrreldes liidu tootmisharu müügiga liidu turul, kuigi see suurenes vaatlusalusel perioodil. Lisaks näitas uurimine, et valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordihinnad olid kõrgemad kui keskmine ühiku müügihind liidus ja katsid tootmiskulud. Peale selle viitab põhjenduses 99 osutatud liidu tootmisharu kasumlikkus ainult samasuguse toote müügile liidu turul ja seetõttu ei võetud käesolevas analüüsis arvesse liidu tootmisharu eksportmüügi mõju muude kolmandate riikide turgudele. Seepärast lükati see väide tagasi.

2.4.   Liidu tootmisharu tegevus töötlemisfooliumi turul

| (129) | Mitu liidu tootjat tootis nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi. Töötlemisfooliumil on teine otstarve kui majapidamisfooliumil. Samas toodeti nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi, nagu märgitud põhjenduses 80, kasutades samu tootmisrajatisi ja seadmeid. Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu suurendas tulutoovama töötlemisfooliumi tootmist ja müüki majapidamisfooliumi arvel ja seepärast on majapidamisfooliumi müügimahtude ja turuosa kaotus tingitud pigem sellest muudatusest kui Venemaalt pärineva majapidamisfooliumi impordi suurenemisest. |
| --- | --- |

(129)

Mitu liidu tootjat tootis nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi. Töötlemisfooliumil on teine otstarve kui majapidamisfooliumil. Samas toodeti nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi, nagu märgitud põhjenduses 80, kasutades samu tootmisrajatisi ja seadmeid. Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu suurendas tulutoovama töötlemisfooliumi tootmist ja müüki majapidamisfooliumi arvel ja seepärast on majapidamisfooliumi müügimahtude ja turuosa kaotus tingitud pigem sellest muudatusest kui Venemaalt pärineva majapidamisfooliumi impordi suurenemisest.

| (130) | Lisaks väitis eksportiv tootja, et oluline kahju, mida liidu tootmisharu kannatas, oli põhjustatud negatiivsetest arengutest töötlemisfooliumi turul, kus liidu tootmisharu väitis end olevat kahjustatud kõnealuse toote Hiinast pärit impordi tõttu ja mille suhtes komisjon algatas dumpinguvastase menetluse detsembris 2014 (6). |
| --- | --- |

(130)

Lisaks väitis eksportiv tootja, et oluline kahju, mida liidu tootmisharu kannatas, oli põhjustatud negatiivsetest arengutest töötlemisfooliumi turul, kus liidu tootmisharu väitis end olevat kahjustatud kõnealuse toote Hiinast pärit impordi tõttu ja mille suhtes komisjon algatas dumpinguvastase menetluse detsembris 2014 (6).

| (131) | Uurimine näitas, et liidu töötlemisfooliumi ja majapidamisfooliumi tootjad on küll osaliselt, aga mitte täielikult kattuvad. Nii tootis liidu suurim käesoleva uuringu valimisse kaasatud majapidamisfooliumi tootja ainult majapidamisfooliumi, samas kui teistel valimisse kaasatud liidu tootjatel oli vaatlusalusel perioodil proportsioon töötlemisfooliumi ja majapidamisfooliumi tootmise ja müügi vahel suhteliselt püsiv. Seega uurimine ei kinnitanud väidet, et liidu tootmisharu olevat tootnud majapidamisfooliumi asemel töötlemisfooliumi. Pealegi näitas uurimine, et liidu tootjad, kes tootsid nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi, ei saanud lihtsalt ühe toote tootmiselt teisele ümber lülitada, kuna maksimaalse tõhususe saavutamiseks oli vajalik toota mõlemat toodet teatud kogustes. |
| --- | --- |

(131)

Uurimine näitas, et liidu töötlemisfooliumi ja majapidamisfooliumi tootjad on küll osaliselt, aga mitte täielikult kattuvad. Nii tootis liidu suurim käesoleva uuringu valimisse kaasatud majapidamisfooliumi tootja ainult majapidamisfooliumi, samas kui teistel valimisse kaasatud liidu tootjatel oli vaatlusalusel perioodil proportsioon töötlemisfooliumi ja majapidamisfooliumi tootmise ja müügi vahel suhteliselt püsiv. Seega uurimine ei kinnitanud väidet, et liidu tootmisharu olevat tootnud majapidamisfooliumi asemel töötlemisfooliumi. Pealegi näitas uurimine, et liidu tootjad, kes tootsid nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi, ei saanud lihtsalt ühe toote tootmiselt teisele ümber lülitada, kuna maksimaalse tõhususe saavutamiseks oli vajalik toota mõlemat toodet teatud kogustes.

| (132) | Üks huvitatud isik väitis, et Hiinast pärit töötlemisfooliumi import mõjutas üldiselt kogu liidu tootmisharu olukorda ja seetõttu põhjustas ka olulise kahju liidu majapidamisfooliumi tootmisharule. Siiski näitavad põhjendustes 71 kuni 107 analüüsitud pilt kahjust ja põhjenduses 108 toodud järeldus, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju üksnes seoses majapidamisfooliumi tootmise ja müügiga. Seepärast ei ole eespool esitatud kahju kujutamisel käsitletud nii majapidamis- kui ka töötlemisfooliumi tootvatele liidu tootjatele seoses töötlemisfooliumi tootmise ja müügiga tekkinud väidetavat võimalikku kahju. Seetõttu lükati see väide praeguses etapis tagasi. |
| --- | --- |

(132)

Üks huvitatud isik väitis, et Hiinast pärit töötlemisfooliumi import mõjutas üldiselt kogu liidu tootmisharu olukorda ja seetõttu põhjustas ka olulise kahju liidu majapidamisfooliumi tootmisharule. Siiski näitavad põhjendustes 71 kuni 107 analüüsitud pilt kahjust ja põhjenduses 108 toodud järeldus, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju üksnes seoses majapidamisfooliumi tootmise ja müügiga. Seepärast ei ole eespool esitatud kahju kujutamisel käsitletud nii majapidamis- kui ka töötlemisfooliumi tootvatele liidu tootjatele seoses töötlemisfooliumi tootmise ja müügiga tekkinud väidetavat võimalikku kahju. Seetõttu lükati see väide praeguses etapis tagasi.

2.5.   Toorainekulud

| (133) | Majapidamisfooliumi peamine tooraine on alumiinium, mille maksumus moodustas umbes 75 % liidu tootmisharu tootmiskuludest uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(133)

Majapidamisfooliumi peamine tooraine on alumiinium, mille maksumus moodustas umbes 75 % liidu tootmisharu tootmiskuludest uurimisperioodil.

| (134) | Eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu oli ebasoodsas olukorras, kuna see ei olnud vertikaalselt integreeritud ja pidi alumiiniumi ostma. Lisaks väitis eksportiv tootja, et alumiiniumi hinnad on liidus kõrgemad, sest survetöötlemata alumiiniumi suhtes on kehtestatud tollimaksud vahemikus 3–6 %, mis suurendab EL-sisest hinnalisandit metalli eest ja mis moodustab osa metalli maksumusest ja seega ka osa alumiiniumi maksumusest. |
| --- | --- |

(134)

Eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu oli ebasoodsas olukorras, kuna see ei olnud vertikaalselt integreeritud ja pidi alumiiniumi ostma. Lisaks väitis eksportiv tootja, et alumiiniumi hinnad on liidus kõrgemad, sest survetöötlemata alumiiniumi suhtes on kehtestatud tollimaksud vahemikus 3–6 %, mis suurendab EL-sisest hinnalisandit metalli eest ja mis moodustab osa metalli maksumusest ja seega ka osa alumiiniumi maksumusest.

| (135) | Ülemaailmseks esmase alumiiniumi referentshinnaks on Londoni metallibörsil noteeritud hind. Hinnalisandid on lisatasu, mida makstakse lisaks Londoni metallibörsi hindadele; kokku moodustavad need hinna, mis makstakse tehastele või kauplejatele alumiiniumi ostmisel. Vaatlusalusel perioodil langesid Londoni metallibörsi hinnad rohkem kui 20 %. Vaatlusalusel perioodil suurenes hinnalisand enam kui kaks korda. Ent võttes arvesse nii Londoni metallibörsi hinda kui ka hinnalisandit alumiiniumi kogumaksumuses, vähenes kulu vaatlusalusel perioodil umbes 11 %. |
| --- | --- |

(135)

Ülemaailmseks esmase alumiiniumi referentshinnaks on Londoni metallibörsil noteeritud hind. Hinnalisandid on lisatasu, mida makstakse lisaks Londoni metallibörsi hindadele; kokku moodustavad need hinna, mis makstakse tehastele või kauplejatele alumiiniumi ostmisel. Vaatlusalusel perioodil langesid Londoni metallibörsi hinnad rohkem kui 20 %. Vaatlusalusel perioodil suurenes hinnalisand enam kui kaks korda. Ent võttes arvesse nii Londoni metallibörsi hinda kui ka hinnalisandit alumiiniumi kogumaksumuses, vähenes kulu vaatlusalusel perioodil umbes 11 %.

| (136) | Uurimine näitas, et nii liidu tootmisharu kui ka Venemaa eksportiv tootja kandsid alumiiniumist majapidamisfooliumi tootmiseks tooraine ostmisel võrreldavaid kulusid, kuna tooraine hinnad nii Venemaal kui ka liidu turul on otseselt seotud Londoni metallibörsi hindadega. Seega tuleb lükata tagasi põhjenduses 134 esitatud väited. Uurimine tuvastas, et samal ajal kui nii liidu tootmisharu kui ka Venemaalt pärit majapidamisfooliumi impordihinnad langesid, järgides Londoni metallibörsil noteeritavate alumiiniumi hindade arengut, olid Venemaa alumiiniumist majapidamisfooliumi impordihinnad pidevalt madalamad kui liidu tootmisharu hinnad ning lõid uurimisperioodil viimati nimetatud hinnad 3–7 % alla. Nagu juba märgitud põhjenduses 92, näitas uurimine, et liidu tootmisharu majapidamisfooliumi müügihinnad ei suutnud katta ühiku tootmiskulusid dumpinguhindadega impordi tekitatud hinnasurve tõttu, vaatamata sellele, et ühiku tootmishind langes. Seetõttu tuleks see väide käesolevas etapis tagasi lükata. |
| --- | --- |

(136)

Uurimine näitas, et nii liidu tootmisharu kui ka Venemaa eksportiv tootja kandsid alumiiniumist majapidamisfooliumi tootmiseks tooraine ostmisel võrreldavaid kulusid, kuna tooraine hinnad nii Venemaal kui ka liidu turul on otseselt seotud Londoni metallibörsi hindadega. Seega tuleb lükata tagasi põhjenduses 134 esitatud väited. Uurimine tuvastas, et samal ajal kui nii liidu tootmisharu kui ka Venemaalt pärit majapidamisfooliumi impordihinnad langesid, järgides Londoni metallibörsil noteeritavate alumiiniumi hindade arengut, olid Venemaa alumiiniumist majapidamisfooliumi impordihinnad pidevalt madalamad kui liidu tootmisharu hinnad ning lõid uurimisperioodil viimati nimetatud hinnad 3–7 % alla. Nagu juba märgitud põhjenduses 92, näitas uurimine, et liidu tootmisharu majapidamisfooliumi müügihinnad ei suutnud katta ühiku tootmiskulusid dumpinguhindadega impordi tekitatud hinnasurve tõttu, vaatamata sellele, et ühiku tootmishind langes. Seetõttu tuleks see väide käesolevas etapis tagasi lükata.

3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (137) | Eespool esitatud analüüs näitab Venemaalt pärit dumpinguhindadega impordi olulist mahu ja turuosa kasvu vaatlusalusel perioodil ning paralleelselt impordihindade langust samal perioodil. |
| --- | --- |

(137)

Eespool esitatud analüüs näitab Venemaalt pärit dumpinguhindadega impordi olulist mahu ja turuosa kasvu vaatlusalusel perioodil ning paralleelselt impordihindade langust samal perioodil.

| (138) | See turuosa kasv langes kokku liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemisega. Impordi hinnasurve liidu turul ei võimaldanud liidu tootmisharul tõsta oma müügihindu kasumlikule tasemele hoolimata ühiku tootmiskulude vähenemisest ja põhjustas lõpptulemusena kahju liidu tootmisharule. Selle tagajärjel ei suutnud liidu tootmisharu täielikult taastuda varasemast Brasiilia, Hiina ja Armeenia dumpinguhindadega impordi tagajärgedest ja kandis uurimisperioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(138)

See turuosa kasv langes kokku liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemisega. Impordi hinnasurve liidu turul ei võimaldanud liidu tootmisharul tõsta oma müügihindu kasumlikule tasemele hoolimata ühiku tootmiskulude vähenemisest ja põhjustas lõpptulemusena kahju liidu tootmisharule. Selle tagajärjel ei suutnud liidu tootmisharu täielikult taastuda varasemast Brasiilia, Hiina ja Armeenia dumpinguhindadega impordi tagajärgedest ja kandis uurimisperioodil olulist kahju.

| (139) | Komisjon tõi välja ja vaatles eraldi kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale, mida dumpinguhindadega import halvendas, nagu näiteks muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi mõju, liidu tarbimise arengud, liidu tootmisharu eksporditegevus, liidu tootmisharu tegevus töötlemisfooliumi turul ning tooraine hind. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon tõi välja ja vaatles eraldi kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale, mida dumpinguhindadega import halvendas, nagu näiteks muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi mõju, liidu tarbimise arengud, liidu tootmisharu eksporditegevus, liidu tootmisharu tegevus töötlemisfooliumi turul ning tooraine hind.

| (140) | Nimetatud muude tegurite uurimisel selgus, et eriti just Türgi ja Hiina import võisid avaldada kahjustavat mõju liidu tootmisharule. Võttes siiski arvesse Türgi impordi kõrgemaid hindu ja väiksemaid mahte võrreldes Venemaalt pärit impordiga, samuti Hiina impordi väikest mahtu, järeldati, et need tegurid ei saanud kõrvaldada põhjuslikku seost, mis tuvastati Venemaa impordi ja liidu tootmisharu poolt kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(140)

Nimetatud muude tegurite uurimisel selgus, et eriti just Türgi ja Hiina import võisid avaldada kahjustavat mõju liidu tootmisharule. Võttes siiski arvesse Türgi impordi kõrgemaid hindu ja väiksemaid mahte võrreldes Venemaalt pärit impordiga, samuti Hiina impordi väikest mahtu, järeldati, et need tegurid ei saanud kõrvaldada põhjuslikku seost, mis tuvastati Venemaa impordi ja liidu tootmisharu poolt kantud kahju vahel.

| (141) | Eespool esitatu põhjal on komisjon teinud käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega import ning et teised individuaalselt või kollektiivselt arvesse võetud tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost. Kahju seisneb peamiselt rahalises kahjus ning liidu turu turuosa kaotuses. |
| --- | --- |

(141)

Eespool esitatu põhjal on komisjon teinud käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega import ning et teised individuaalselt või kollektiivselt arvesse võetud tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost. Kahju seisneb peamiselt rahalises kahjus ning liidu turu turuosa kaotuses.

F.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatav märkus

| (142) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete vastuvõtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi, sealhulgas liidu tootmisharu, kauplejate, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(142)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete vastuvõtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi, sealhulgas liidu tootmisharu, kauplejate, importijate ja kasutajate huve.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (143) | Uurimine tuvastas, et liidu tootmisharu ei olnud täielikult taastunud eelmisest dumpingust ja kandis uurimisperioodil olulist kahju asjaomasest riigist tuleva dumpinguhindadega impordi tõttu. Peamiste kahjunäitajate, turuosa ja kasumlikkuse, arengud olid negatiivse suundumusega. |
| --- | --- |

(143)

Uurimine tuvastas, et liidu tootmisharu ei olnud täielikult taastunud eelmisest dumpingust ja kandis uurimisperioodil olulist kahju asjaomasest riigist tuleva dumpinguhindadega impordi tõttu. Peamiste kahjunäitajate, turuosa ja kasumlikkuse, arengud olid negatiivse suundumusega.

| (144) | Pärast meetmete kehtestamist eeldatakse, et impordihinnad tõusevad ja liidu tootmisharu peaks saama vabaks hinnasurvest, mida praegu avaldab dumpinguhindadega import. Seega peaks liidu tootmisharu saama võimaluse tõsta oma hindu nii, et need kataksid tootmiskulud ja jõuaksid järk-järgult kasumlikule tasemele. Peale selle saab liidu tootmisharu suurendada oma müügimahtu ja turuosa liidu turul. |
| --- | --- |

(144)

Pärast meetmete kehtestamist eeldatakse, et impordihinnad tõusevad ja liidu tootmisharu peaks saama vabaks hinnasurvest, mida praegu avaldab dumpinguhindadega import. Seega peaks liidu tootmisharu saama võimaluse tõsta oma hindu nii, et need kataksid tootmiskulud ja jõuaksid järk-järgult kasumlikule tasemele. Peale selle saab liidu tootmisharu suurendada oma müügimahtu ja turuosa liidu turul.

| (145) | Kui meetmeid ei kehtestata, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu olukord halveneb veelgi, eriti arvestades uurimisperioodil kantud kahjusid ning eeldatavalt jätkuvat hinnasurvet, mida avaldab dumpinguhindadega Venemaa import. Jätkub ka turuosa vähenemine, sest eeldatavalt lähevad liidu tarbijad järk-järgult üle odavahinnalise Venemaa impordi tarbimisele. Lisaks takistab dumpinguhinnaga impordi hinnasurve liidu tootmisharul hindu tõsta, kuna liidu tootmisharu peab ühtlustama oma hinnad Venemaa impordi madalate hindadega. Sellise stsenaariumi puhul teeniks liidu tootmisharu jätkuvalt olulist kahjumit. |
| --- | --- |

(145)

Kui meetmeid ei kehtestata, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu olukord halveneb veelgi, eriti arvestades uurimisperioodil kantud kahjusid ning eeldatavalt jätkuvat hinnasurvet, mida avaldab dumpinguhindadega Venemaa import. Jätkub ka turuosa vähenemine, sest eeldatavalt lähevad liidu tarbijad järk-järgult üle odavahinnalise Venemaa impordi tarbimisele. Lisaks takistab dumpinguhinnaga impordi hinnasurve liidu tootmisharul hindu tõsta, kuna liidu tootmisharu peab ühtlustama oma hinnad Venemaa impordi madalate hindadega. Sellise stsenaariumi puhul teeniks liidu tootmisharu jätkuvalt olulist kahjumit.

| (146) | Eksportiv tootja väitis, et ilma Venemaa konkurentsita muutuks liidu tootmisharu vähemtõhusaks ning kaotaks oma konkurentsivõime ülemaailmsel turul. Peale selle väitis eksportiv tootja, et dumpinguvastased meetmed moonutaksid olukorda ülemaailmsel turul. |
| --- | --- |

(146)

Eksportiv tootja väitis, et ilma Venemaa konkurentsita muutuks liidu tootmisharu vähemtõhusaks ning kaotaks oma konkurentsivõime ülemaailmsel turul. Peale selle väitis eksportiv tootja, et dumpinguvastased meetmed moonutaksid olukorda ülemaailmsel turul.

| (147) | Esiteks peavad dumpinguvastased meetmed ainult taastama võrdsed tingimused liidu turul, mitte takistama Venemaa importi liidu turule õiglase hinnaga. Teiseks ei selgitanud eksportiv tootja, millises ulatuses dumpinguvastased meetmed moonutaksid ülemaailmset konkurentsi, ja samuti ei selgitanud ta, millises ulatuses need võiksid avaldada mõju liidu tootmisharu tõhususele. Seetõttu ei olnud need väited piisavalt põhjendatud Uurimine näitas vastupidi, et dumpinguvastased meetmed võimaldaksid liidu tootmisharul oma müügihindu ja kasumlikkust tõsta ning oma müügimahtu liidu turul suurendada. Seetõttu lükati kõnealused väited selles etapis tagasi. |
| --- | --- |

(147)

Esiteks peavad dumpinguvastased meetmed ainult taastama võrdsed tingimused liidu turul, mitte takistama Venemaa importi liidu turule õiglase hinnaga. Teiseks ei selgitanud eksportiv tootja, millises ulatuses dumpinguvastased meetmed moonutaksid ülemaailmset konkurentsi, ja samuti ei selgitanud ta, millises ulatuses need võiksid avaldada mõju liidu tootmisharu tõhususele. Seetõttu ei olnud need väited piisavalt põhjendatud Uurimine näitas vastupidi, et dumpinguvastased meetmed võimaldaksid liidu tootmisharul oma müügihindu ja kasumlikkust tõsta ning oma müügimahtu liidu turul suurendada. Seetõttu lükati kõnealused väited selles etapis tagasi.

| (148) | Veel väitis eksportiv tootja, et nõudlus majapidamisfooliumi järele on väga muutuv ning meetmete rakendamise korral võivad paljud hakata tarbima alternatiivseid tooteid, nagu näiteks polüetüleenist majapidamiskilet. Uurimine tuvastas, et majapidamisfooliumi asendamine teise pakkematerjaliga on siiski väga raske, kuna alumiiniumist majapidamisfooliumil on sellised eriomadused nagu kuumakindlus ja kaitse valguse eest. Seetõttu tuleks nimetatud väide selles etapis tagasi lükata. |
| --- | --- |

(148)

Veel väitis eksportiv tootja, et nõudlus majapidamisfooliumi järele on väga muutuv ning meetmete rakendamise korral võivad paljud hakata tarbima alternatiivseid tooteid, nagu näiteks polüetüleenist majapidamiskilet. Uurimine tuvastas, et majapidamisfooliumi asendamine teise pakkematerjaliga on siiski väga raske, kuna alumiiniumist majapidamisfooliumil on sellised eriomadused nagu kuumakindlus ja kaitse valguse eest. Seetõttu tuleks nimetatud väide selles etapis tagasi lükata.

| (149) | Seetõttu tehti selles etapis järeldus, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(149)

Seetõttu tehti selles etapis järeldus, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu huvides.

3.   Importijate/kauplejate huvid

| (150) | Mitte ükski kauplemisega, st majapidamisfooliumi importimise ja edasimüügiga oma riigis tegelev äriühing ei võtnud pärast algatamisteate avaldamist ühendust. Tõepoolest näitas uurimine, et liidu tootmisharu ja eksportiv tootja müüsid majapidamisfooliumi otse kasutajatele. Selle põhjal ei viita miski sellele, et meetmete rakendamine võiks mõjuda halvasti importijate/kauplejate olukorrale. |
| --- | --- |

(150)

Mitte ükski kauplemisega, st majapidamisfooliumi importimise ja edasimüügiga oma riigis tegelev äriühing ei võtnud pärast algatamisteate avaldamist ühendust. Tõepoolest näitas uurimine, et liidu tootmisharu ja eksportiv tootja müüsid majapidamisfooliumi otse kasutajatele. Selle põhjal ei viita miski sellele, et meetmete rakendamine võiks mõjuda halvasti importijate/kauplejate olukorrale.

4.   Kasutajate huvid

| (151) | Liidus asuvad kasutajad on ümberkerijad, kelle tegevus seisneb pakkematerjalidega (alumiiniumfoolium, ent samuti paber ja plast) kauplemises pärast seda, kui nad on majapidamisfooliumi väikestesse rullidesse („tarberullidesse”) ümber kerinud ning pakendanud selle ümber tööstuse ja jaemüügi jaoks. Ühendust võtsid seitse äriühingut, kellele saadeti küsimustikud. Neli äriühingut tegi menetluses koostööd, saates küsimustikule vastused. Kolme koostööd tegevat äriühingut kontrolliti kohapeal. |
| --- | --- |

(151)

Liidus asuvad kasutajad on ümberkerijad, kelle tegevus seisneb pakkematerjalidega (alumiiniumfoolium, ent samuti paber ja plast) kauplemises pärast seda, kui nad on majapidamisfooliumi väikestesse rullidesse („tarberullidesse”) ümber kerinud ning pakendanud selle ümber tööstuse ja jaemüügi jaoks. Ühendust võtsid seitse äriühingut, kellele saadeti küsimustikud. Neli äriühingut tegi menetluses koostööd, saates küsimustikule vastused. Kolme koostööd tegevat äriühingut kontrolliti kohapeal.

| (152) | Uurimine näitas, et majapidamisfoolium on ümberkerijate peamine tooraine ja moodustab 80 % nende tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(152)

Uurimine näitas, et majapidamisfoolium on ümberkerijate peamine tooraine ja moodustab 80 % nende tootmiskuludest.

| (153) | Uurimisperioodil oli koostööd tegevatel kasutajatel kolm peamist majapidamisfooliumi hankimise allikat: liidu tootmisharu, Türgi ja Venemaa. Kolm nendest koostööd tegevatest kasutajatest ostis majapidamisfooliumi peamiselt ainult liidu tootmisharult ja importis vähemal määral; üks nendest kolmest kasutajast ei importinud alumiiniumist majapidamisfooliumi Venemaalt, vaid ainult Türgist. Neljas koostööd tegev kasutaja ostis alumiiniumist majapidamisfooliumi peamiselt Venemaalt ja väiksemates kogustes liidu tootmisharult. Kõik koostööd tegevad äriühingud importisid majapidamisfooliumi ka Türgist. |
| --- | --- |

(153)

Uurimisperioodil oli koostööd tegevatel kasutajatel kolm peamist majapidamisfooliumi hankimise allikat: liidu tootmisharu, Türgi ja Venemaa. Kolm nendest koostööd tegevatest kasutajatest ostis majapidamisfooliumi peamiselt ainult liidu tootmisharult ja importis vähemal määral; üks nendest kolmest kasutajast ei importinud alumiiniumist majapidamisfooliumi Venemaalt, vaid ainult Türgist. Neljas koostööd tegev kasutaja ostis alumiiniumist majapidamisfooliumi peamiselt Venemaalt ja väiksemates kogustes liidu tootmisharult. Kõik koostööd tegevad äriühingud importisid majapidamisfooliumi ka Türgist.

| (154) | Kuna ümberkerijad on mitmesuguste pakkematerjalide tarnijad, siis kolme koostööd tegeva äriühingu puhul, kes ostsid kõnealust toodet Venemaalt, moodustas majapidamisfooliumiga seotud tegevus alates vähem kui ühest kuuendikust kuni maksimaalselt ühe neljandikuni kogu nende tegevusest. Äriühingul, kes ei ostnud vaatlusalust toodet Venemaalt, moodustas majapidamisfooliumiga seotud tegevus vähem kui ühe kolmandiku kogu tegevusest. |
| --- | --- |

(154)

Kuna ümberkerijad on mitmesuguste pakkematerjalide tarnijad, siis kolme koostööd tegeva äriühingu puhul, kes ostsid kõnealust toodet Venemaalt, moodustas majapidamisfooliumiga seotud tegevus alates vähem kui ühest kuuendikust kuni maksimaalselt ühe neljandikuni kogu nende tegevusest. Äriühingul, kes ei ostnud vaatlusalust toodet Venemaalt, moodustas majapidamisfooliumiga seotud tegevus vähem kui ühe kolmandiku kogu tegevusest.

| (155) | Uurimisperioodil teatasid kõik koostööd tegevad äriühingud, et nad teenivad kokkuvõttes kasumit. Siiski, üks äriühing ei suutnud selgelt välja arvutada oma majapidamisfooliumiga seotud tegevuse müügi-, üld- ja halduskulusid ning seetõttu ei saa selle äriühingu suhtes teha selget järeldust kasumlikkuse kohta. |
| --- | --- |

(155)

Uurimisperioodil teatasid kõik koostööd tegevad äriühingud, et nad teenivad kokkuvõttes kasumit. Siiski, üks äriühing ei suutnud selgelt välja arvutada oma majapidamisfooliumiga seotud tegevuse müügi-, üld- ja halduskulusid ning seetõttu ei saa selle äriühingu suhtes teha selget järeldust kasumlikkuse kohta.

| (156) | Peale selle näitas uurimine, et on olemas mitmeid tarneallikaid ja, et ümberkerijad on valmis vajadusel tarnijaid vahetama (vt põhjendused 165 kuni 168). |
| --- | --- |

(156)

Peale selle näitas uurimine, et on olemas mitmeid tarneallikaid ja, et ümberkerijad on valmis vajadusel tarnijaid vahetama (vt põhjendused 165 kuni 168).

| (157) | Lisaks on ümberkerijatel võimalik dumpinguvastane tollimaks edasi kanda oma klientidele, eriti kui jätkub nende peamise toorme hindade langustendents, mida võis täheldada vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(157)

Lisaks on ümberkerijatel võimalik dumpinguvastane tollimaks edasi kanda oma klientidele, eriti kui jätkub nende peamise toorme hindade langustendents, mida võis täheldada vaatlusalusel perioodil.

| (158) | Kuigi ei saa välistada, et ümberkerijate kasumlikkust võib Venemaa suhtes meetmete kehtestamine negatiivselt mõjutada, osutaks muude tarneallikate kättesaadavus, võimalus tollimaks klientidele edasi kanda ja mõnel juhul kõrge kasumimarginaal eelkirjeldatu põhjal sellele, et meetmete võimalik mõju ümberkerijatele oleks piiratud. |
| --- | --- |

(158)

Kuigi ei saa välistada, et ümberkerijate kasumlikkust võib Venemaa suhtes meetmete kehtestamine negatiivselt mõjutada, osutaks muude tarneallikate kättesaadavus, võimalus tollimaks klientidele edasi kanda ja mõnel juhul kõrge kasumimarginaal eelkirjeldatu põhjal sellele, et meetmete võimalik mõju ümberkerijatele oleks piiratud.

| (159) | Eksportiv tootja väitis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine on suurte jaemüüjate jaoks kahjustav, jättis selle väite täpsustamata,. Selle kohta tuleb märkida, et ükski suur jaemüüja ei võtnud uurimise ajal ühendust. |
| --- | --- |

(159)

Eksportiv tootja väitis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine on suurte jaemüüjate jaoks kahjustav, jättis selle väite täpsustamata,. Selle kohta tuleb märkida, et ükski suur jaemüüja ei võtnud uurimise ajal ühendust.

| (160) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et meetmete rakendamine vähendaks ümberkerijate kasumlikkust. Kuid nagu juba põhjendustes 153–160 analüüsitud, on mõju ümberkerijate kasumlikkusele eeldatavalt piiratud, eriti kui võtta arvesse erinevad olemasolevad tarneallikad ning võimalust vähemalt osa tollimaksu kehtestamisest tingitud hinnatõusust klientidele edasi kanda. |
| --- | --- |

(160)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et meetmete rakendamine vähendaks ümberkerijate kasumlikkust. Kuid nagu juba põhjendustes 153–160 analüüsitud, on mõju ümberkerijate kasumlikkusele eeldatavalt piiratud, eriti kui võtta arvesse erinevad olemasolevad tarneallikad ning võimalust vähemalt osa tollimaksu kehtestamisest tingitud hinnatõusust klientidele edasi kanda.

| (161) | Lisaks, nagu märgitud põhjenduses 118, on dumpinguvastased tollimaksud kehtinud juba vähemalt viis aastat Hiina, Brasiilia ja Armeenia impordi suhtes. Kõnealuste meetmete rakendamiseni viinud uurimise uurimisperioodil oli ümberkerijate kasumlikkus vahemikus – 2 % kuni + 2 % (7). Meetmete kehtestamisest hoolimata jäid ümberkerijad elujõulisteks ning mõnel juhul isegi suurendasid oma kasumit, kuna käesolev uurimine näitas, et kõik koostööd tegevad ümberkerijad tegutsesid kasumlikult. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(161)

Lisaks, nagu märgitud põhjenduses 118, on dumpinguvastased tollimaksud kehtinud juba vähemalt viis aastat Hiina, Brasiilia ja Armeenia impordi suhtes. Kõnealuste meetmete rakendamiseni viinud uurimise uurimisperioodil oli ümberkerijate kasumlikkus vahemikus – 2 % kuni + 2 % (7). Meetmete kehtestamisest hoolimata jäid ümberkerijad elujõulisteks ning mõnel juhul isegi suurendasid oma kasumit, kuna käesolev uurimine näitas, et kõik koostööd tegevad ümberkerijad tegutsesid kasumlikult. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (162) | Peale selle väideti, et järgneval turul pakuvad imporditud tarberullid tugevat konkurentsi. Mõned huvitatud isikud väitsid, et mis tahes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine majapidamisfooliumi suhtes oleks karistuseks liidu ümberkerijatele, kes peaksid hakkama maksma oma tooraine pealt tollimaksu ega oleks enam võimelised konkureerima impordiga järgneval turul. Edasi väideti, et meetmete kehtestamine majapidamisfooliumi suhtes tekitaks tarberullide ekspordi Venemaalt. Ümberkerimine hakkaks siis liidu asemel toimuma Venemaal ja ümberkerijad saaksid tõsiselt kahjustada, ka selle pärast, et nad peavad hakkama võistlema madala hinnaga tarberullide impordiga. Siiski ei ole risk, et vaatlusaluse toote import võib asenduda järgneva turu toodete impordiga, iseenesest põhjus dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmiseks. Sellega seoses tuleb märkida, et 2013. aastal rakendati dumpinguvastaseid meetmeid Hiina päritolu tarberullide impordile, (8) mis on vähendanud olulist kahju järgneva turu tootmisharule, mille põhjustas dumpinguhindadega import. Lisaks näitas uurimine, et majapidamisfooliumi import Venemaalt katab ainult osa ümberkerijate vajadustest ja on olemas veel mitmeid muid tarneallikaid, millele ei ole rakendatud dumpinguvastaseid meetmeid. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(162)

Peale selle väideti, et järgneval turul pakuvad imporditud tarberullid tugevat konkurentsi. Mõned huvitatud isikud väitsid, et mis tahes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine majapidamisfooliumi suhtes oleks karistuseks liidu ümberkerijatele, kes peaksid hakkama maksma oma tooraine pealt tollimaksu ega oleks enam võimelised konkureerima impordiga järgneval turul. Edasi väideti, et meetmete kehtestamine majapidamisfooliumi suhtes tekitaks tarberullide ekspordi Venemaalt. Ümberkerimine hakkaks siis liidu asemel toimuma Venemaal ja ümberkerijad saaksid tõsiselt kahjustada, ka selle pärast, et nad peavad hakkama võistlema madala hinnaga tarberullide impordiga. Siiski ei ole risk, et vaatlusaluse toote import võib asenduda järgneva turu toodete impordiga, iseenesest põhjus dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmiseks. Sellega seoses tuleb märkida, et 2013. aastal rakendati dumpinguvastaseid meetmeid Hiina päritolu tarberullide impordile, (8) mis on vähendanud olulist kahju järgneva turu tootmisharule, mille põhjustas dumpinguhindadega import. Lisaks näitas uurimine, et majapidamisfooliumi import Venemaalt katab ainult osa ümberkerijate vajadustest ja on olemas veel mitmeid muid tarneallikaid, millele ei ole rakendatud dumpinguvastaseid meetmeid. Seepärast lükati need väited tagasi.

| (163) | Nimetatud asjaoludest lähtuvalt jõuti käesolevas etapis järeldusele, et mõju kasutajatele ei ole selline, et meetmete kehtestamine oleks vastuolus liidu üldiste huvidega. |
| --- | --- |

(163)

Nimetatud asjaoludest lähtuvalt jõuti käesolevas etapis järeldusele, et mõju kasutajatele ei ole selline, et meetmete kehtestamine oleks vastuolus liidu üldiste huvidega.

5.   Tarneallikad

| (164) | Mitmed huvitatud isikud väitsid, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Venemaa suhtes võib viia pakkumise vähenemiseni liidu turul, kuna liidu tootmisharul ei ole piisavalt võimsust katta liidu nõudlust ja, nagu eespool märgitud, ei oleks ümberkerijatel piisavalt muid tarneallikaid. |
| --- | --- |

(164)

Mitmed huvitatud isikud väitsid, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Venemaa suhtes võib viia pakkumise vähenemiseni liidu turul, kuna liidu tootmisharul ei ole piisavalt võimsust katta liidu nõudlust ja, nagu eespool märgitud, ei oleks ümberkerijatel piisavalt muid tarneallikaid.

| (165) | Uurimine näitas, et liidu tootmisharul on liigset tootmisvõimsust ja tal on võimalik suurendada majapidamisfooliumi tootmist ja müüki liidus. Enamgi veel, alternatiivseteks tarneallikateks on Türgi, Armeenia, samuti Lõuna-Aafrika ja India, kuigi vähemal määral. Lisaks on vaadatakse praegu läbi Hiina ja Türgi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, tulemused avaldatakse hiljemalt 2016. aasta jaanuaris. Kokkuvõttes on dumpinguvastaste meetmete eesmärk võrdsete võimaluste kehtestamine liidu turul ja Venemaa õiglase hinnatasemega import saab endiselt siseneda liidu turule. |
| --- | --- |

(165)

Uurimine näitas, et liidu tootmisharul on liigset tootmisvõimsust ja tal on võimalik suurendada majapidamisfooliumi tootmist ja müüki liidus. Enamgi veel, alternatiivseteks tarneallikateks on Türgi, Armeenia, samuti Lõuna-Aafrika ja India, kuigi vähemal määral. Lisaks on vaadatakse praegu läbi Hiina ja Türgi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, tulemused avaldatakse hiljemalt 2016. aasta jaanuaris. Kokkuvõttes on dumpinguvastaste meetmete eesmärk võrdsete võimaluste kehtestamine liidu turul ja Venemaa õiglase hinnatasemega import saab endiselt siseneda liidu turule.

| (166) | Üks huvitatud isik väitis, et on väga tõenäoline, et liidu tootmisharu ei suurenda majapidamisfooliumi tootmist ja müüki, vaid pigem laiendab oma tegevust töötlemisfooliumi sektoris. See väide põhines oletusel, et liidu tootmisharu suurendas oma majapidamisfooliumi tootmist ülemaailmse majanduskriisi tõttu ja et ta jätkab töötlemisfooliumi tootmisega, kui liidu üldine majanduslik olukord paraneb. Sama huvitatud isik märkis ka, et käimas on paralleelne uurimine Hiina päritolu töötlemisfooliumi liitu importimise suhtes, (9) ja väitis, et kui kõnealuse uurimise tulemusena peaks kehtestatama dumpinguvastased meetmed, siis parandaks liidu tootmisharu samamoodi oma töötlemisfooliumiga seotud majanduslikku olukorda, mille tulemusena see suurendaks töötlemiseks kasutatava alumiiniumfooliumi tootmist majapidamisfooliumi tootmise arvel. Siiski, nagu juba analüüsitud põhjenduses 132, ei leitud uurimisel tõendeid, mis oleksid kõnealust väidet kinnitanud. Pealegi ei esitanud kõnealune isik tõendeid majapidamisfooliumi tootmise arengu ja majanduskriisi vaheliste seoste kohta ega väite kohta, nagu läheks liidu tootmisharu pärast võimalikku meetmete kehtestamist Hiina impordi suhtes üle töötlemisfooliumi tootmisele. Seetõttu lükati need väited selles etapis tagasi. |
| --- | --- |

(166)

Üks huvitatud isik väitis, et on väga tõenäoline, et liidu tootmisharu ei suurenda majapidamisfooliumi tootmist ja müüki, vaid pigem laiendab oma tegevust töötlemisfooliumi sektoris. See väide põhines oletusel, et liidu tootmisharu suurendas oma majapidamisfooliumi tootmist ülemaailmse majanduskriisi tõttu ja et ta jätkab töötlemisfooliumi tootmisega, kui liidu üldine majanduslik olukord paraneb. Sama huvitatud isik märkis ka, et käimas on paralleelne uurimine Hiina päritolu töötlemisfooliumi liitu importimise suhtes, (9) ja väitis, et kui kõnealuse uurimise tulemusena peaks kehtestatama dumpinguvastased meetmed, siis parandaks liidu tootmisharu samamoodi oma töötlemisfooliumiga seotud majanduslikku olukorda, mille tulemusena see suurendaks töötlemiseks kasutatava alumiiniumfooliumi tootmist majapidamisfooliumi tootmise arvel. Siiski, nagu juba analüüsitud põhjenduses 132, ei leitud uurimisel tõendeid, mis oleksid kõnealust väidet kinnitanud. Pealegi ei esitanud kõnealune isik tõendeid majapidamisfooliumi tootmise arengu ja majanduskriisi vaheliste seoste kohta ega väite kohta, nagu läheks liidu tootmisharu pärast võimalikku meetmete kehtestamist Hiina impordi suhtes üle töötlemisfooliumi tootmisele. Seetõttu lükati need väited selles etapis tagasi.

| (167) | Üks huvitatud isik väitis, et majapidamisfooliumi import Venezuelast, Türgist ja Armeeniast ei sobi asendama majapidamisfooliumi importi Venemaalt, kuna mitu olulise tähtsusega näitajat nagu tootmine, tehnilised spetsifikatsioonid ja toote kättesaadavus oleksid erinevad. Kõnealune isik ei esitanud ühtki tõendit selle väite põhjendamiseks. Ka uurimise käigus ei leitud informatsiooni, mis oleks seda väidet kinnitanud. Vastupidi, uurimine näitas, et Türgi on liidu ümberkerijate üks suurematest varustajatest ja seetõttu võrreldav nii toote kättesaadavuse kui ka spetsifikatsioonide poolest Venemaa impordiga. Armeenia on samuti üks potentsiaalne liidu turule tarnija, kelle suhtes ei ole dumpinguvastaseid meetmeid kehtestatud. Seetõttu lükati kõnealused väited selles etapis tagasi. |
| --- | --- |

(167)

Üks huvitatud isik väitis, et majapidamisfooliumi import Venezuelast, Türgist ja Armeeniast ei sobi asendama majapidamisfooliumi importi Venemaalt, kuna mitu olulise tähtsusega näitajat nagu tootmine, tehnilised spetsifikatsioonid ja toote kättesaadavus oleksid erinevad. Kõnealune isik ei esitanud ühtki tõendit selle väite põhjendamiseks. Ka uurimise käigus ei leitud informatsiooni, mis oleks seda väidet kinnitanud. Vastupidi, uurimine näitas, et Türgi on liidu ümberkerijate üks suurematest varustajatest ja seetõttu võrreldav nii toote kättesaadavuse kui ka spetsifikatsioonide poolest Venemaa impordiga. Armeenia on samuti üks potentsiaalne liidu turule tarnija, kelle suhtes ei ole dumpinguvastaseid meetmeid kehtestatud. Seetõttu lükati kõnealused väited selles etapis tagasi.

| (168) | Eespool esitatu alusel tuleks lükata tagasi väide, mille kohaselt alternatiivseid tarneallikaid ei ole olemas. |
| --- | --- |

(168)

Eespool esitatu alusel tuleks lükata tagasi väide, mille kohaselt alternatiivseid tarneallikaid ei ole olemas.

6.   Muud väited

| (169) | Eksportiv tootja väitis, et liidu huvide analüüsis tuleks arvestada ka asjaoluga, et liidu tootmisharu on juba kaitstud 7,5 % tollimaksudega, mis on kehtestatud Venemaalt pärit impordi suhtes, ja dumpinguvastaste tollimaksudega, mis kehtivad samasuguse toote impordi suhtes Hiinast ja Brasiiliast. |
| --- | --- |

(169)

Eksportiv tootja väitis, et liidu huvide analüüsis tuleks arvestada ka asjaoluga, et liidu tootmisharu on juba kaitstud 7,5 % tollimaksudega, mis on kehtestatud Venemaalt pärit impordi suhtes, ja dumpinguvastaste tollimaksudega, mis kehtivad samasuguse toote impordi suhtes Hiinast ja Brasiiliast.

| (170) | Tõepoolest ei ole kehtivas Euroopa Liidu üldises soodustuste kavas (GSP), mis jõustus 1. jaanuaril 2014, Venemaa enam loetletud soodustatud riigina. Seetõttu rakendatakse alates 1. jaanuarist 2014 vastava olukorra püsimise ajal Venemaalt imporditava majapidamisfooliumi suhtes 7,5 % imporditollimaksu (4 % soodustatud riigi maksumäära asemel, mida rakendati kuni 31. detsembrini 2013). |
| --- | --- |

(170)

Tõepoolest ei ole kehtivas Euroopa Liidu üldises soodustuste kavas (GSP), mis jõustus 1. jaanuaril 2014, Venemaa enam loetletud soodustatud riigina. Seetõttu rakendatakse alates 1. jaanuarist 2014 vastava olukorra püsimise ajal Venemaalt imporditava majapidamisfooliumi suhtes 7,5 % imporditollimaksu (4 % soodustatud riigi maksumäära asemel, mida rakendati kuni 31. detsembrini 2013).

| (171) | Lisaks kehtestati praegu läbivaatamisel olevad Hiina ja Brasiilia suhtes rakendatud dumpinguvastased meetmed ühe eraldi menetluse tulemusena, mille käigus tehti kindlaks kahjustav dumping seoses kõnealuse impordiga ja mis õigustas nimetatud meetmete rakendamist. Dumpinguvastaseid tollimakse, mis kehtivad muude kolmandate riikide impordi suhtes, ei saa vaadelda iseenesest kui mõjuvat põhjust mitte rakendada dumpinguvastaseid tollimakse veel mõnest muust kolmandast riigist pärit impordi suhtes. Tõepoolest, kui dumpinguvastase uurimise käigus on kindlaks tehtud, et tegemist on kõnealuse riigi impordi tekitatud kahjustava dumpinguga, on selliste meetmete kehtestamine õigustatud, kui ei ole olemas kaalukaid põhjuseid, mis liidu huvidest lähtuvalt ei räägiks vastu selliste meetmete kehtestamisele. Käesoleval juhul on need tingimused käesolevas etapis täidetud ja seetõttu lükati see väide käesolevas etapis tagasi. |
| --- | --- |

(171)

Lisaks kehtestati praegu läbivaatamisel olevad Hiina ja Brasiilia suhtes rakendatud dumpinguvastased meetmed ühe eraldi menetluse tulemusena, mille käigus tehti kindlaks kahjustav dumping seoses kõnealuse impordiga ja mis õigustas nimetatud meetmete rakendamist. Dumpinguvastaseid tollimakse, mis kehtivad muude kolmandate riikide impordi suhtes, ei saa vaadelda iseenesest kui mõjuvat põhjust mitte rakendada dumpinguvastaseid tollimakse veel mõnest muust kolmandast riigist pärit impordi suhtes. Tõepoolest, kui dumpinguvastase uurimise käigus on kindlaks tehtud, et tegemist on kõnealuse riigi impordi tekitatud kahjustava dumpinguga, on selliste meetmete kehtestamine õigustatud, kui ei ole olemas kaalukaid põhjuseid, mis liidu huvidest lähtuvalt ei räägiks vastu selliste meetmete kehtestamisele. Käesoleval juhul on need tingimused käesolevas etapis täidetud ja seetõttu lükati see väide käesolevas etapis tagasi.

| (172) | Lõpuks väitis eksportiv tootja, et kuna majapidamisfooliumi ja töötlemisfooliumi toodetakse samades tootmisrajatistes, mis väidetavalt võimaldab tarnete poolel lihtsat asendatavust, siis täiendav dumpinguvastane tollimaks majapidamisfooliumi impordi suhtes põhjustaks moonutusi töötlemisfooliumi turul, mille kulud tuleks katta liidu lõpptarbijatel. Eksportiv tootja ei esitanud aga oma väite kinnituseks mingeid täiendavaid täpsustusi. Nagu on juba selgitatud põhjendustes 81 ja 131, ei tootnud valimisse kuuluv suurim tootja üldse töötlemiseks kasutatavat alumiiniumfooliumi ning teistel, kes nimetatud toodet tootsid, püsis majapidamisfooliumi ja töötlemisfooliumi tootmise ja müügi vaheline proportsioon stabiilne. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(172)

Lõpuks väitis eksportiv tootja, et kuna majapidamisfooliumi ja töötlemisfooliumi toodetakse samades tootmisrajatistes, mis väidetavalt võimaldab tarnete poolel lihtsat asendatavust, siis täiendav dumpinguvastane tollimaks majapidamisfooliumi impordi suhtes põhjustaks moonutusi töötlemisfooliumi turul, mille kulud tuleks katta liidu lõpptarbijatel. Eksportiv tootja ei esitanud aga oma väite kinnituseks mingeid täiendavaid täpsustusi. Nagu on juba selgitatud põhjendustes 81 ja 131, ei tootnud valimisse kuuluv suurim tootja üldse töötlemiseks kasutatavat alumiiniumfooliumi ning teistel, kes nimetatud toodet tootsid, püsis majapidamisfooliumi ja töötlemisfooliumi tootmise ja müügi vaheline proportsioon stabiilne. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata.

7.   Järeldus liidu huvide kohta

| (173) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et uurimismenetluse praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selleks, et Venemaalt pärit majapidamisfooliumi impordi suhtes meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(173)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et uurimismenetluse praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selleks, et Venemaalt pärit majapidamisfooliumi impordi suhtes meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (174) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhindadega impordi põhjustatavat edasist kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(174)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhindadega impordi põhjustatavat edasist kahju liidu tootmisharule.

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

| (175) | Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksusummat on vaja, et ära hoida kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(175)

Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksusummat on vaja, et ära hoida kahju liidu tootmisharule.

| (176) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhindadega impordi puudumisel. Sellega seoses võeti aluseks 5 % kasum, mis sai kinnitust uurimise käigus, võttes arvesse kõnealuse tootmisharu eriomadusi. Pealegi kasutati 5 % kasumit menetluses, mis viis põhjenduses 20 nimetatud paralleelse uurimiseni Hiina ja Brasiilia suhtes samasuguse toote asjus. Lisaks osutab komisjon määruse (EL) nr 833/2012 põhjendusele 158, milles käsitleti üht väga sarnast toodet ja kus kasutati samuti 5 % kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(176)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhindadega impordi puudumisel. Sellega seoses võeti aluseks 5 % kasum, mis sai kinnitust uurimise käigus, võttes arvesse kõnealuse tootmisharu eriomadusi. Pealegi kasutati 5 % kasumit menetluses, mis viis põhjenduses 20 nimetatud paralleelse uurimiseni Hiina ja Brasiilia suhtes samasuguse toote asjus. Lisaks osutab komisjon määruse (EL) nr 833/2012 põhjendusele 158, milles käsitleti üht väga sarnast toodet ja kus kasutati samuti 5 % kasumimarginaali.

| (177) | Selle põhjal arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks välja samasuguse toote mittekahjustava hinna, kohandades liidu tootmisharu müügihindu, arvates maha kasumi summa või lisades uurimisperioodil tegelikult kantud kahju ning lisades lõpuks eespool nimetatud 5 % kasumimarginaali. Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes koostööd tegeva Venemaa tootja kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul.. Võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(177)

Selle põhjal arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks välja samasuguse toote mittekahjustava hinna, kohandades liidu tootmisharu müügihindu, arvates maha kasumi summa või lisades uurimisperioodil tegelikult kantud kahju ning lisades lõpuks eespool nimetatud 5 % kasumimarginaali. Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes koostööd tegeva Venemaa tootja kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul.. Võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

2.   Ajutised meetmed

| (178) | Venemaalt pärit majapidamisfooliumi impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude summa tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(178)

Venemaalt pärit majapidamisfooliumi impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude summa tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (179) | Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema alljärgnevad.









  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | Ural Foil OJSC, Sverdlovski oblast;
  OJSC Rusal
  Sayanal, Hakassia Vabariik, Rusal Group | 34,0 % | 12,2 % | 12,2 % |
| Venemaa | Kõik muud äriühingud | | | 12,2 % |

(179)

Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema alljärgnevad.

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Venemaa

Ural Foil OJSC, Sverdlovski oblast;

OJSC Rusal

Sayanal, Hakassia Vabariik, Rusal Group

34,0 %

12,2 %

12,2 %

Venemaa

Kõik muud äriühingud

12,2 %

| (180) | Käesoleva määrusega äriühingule kehtestatav individuaalne dumpinguvastase tollimaksu määr määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastab see kõnealuse äriühingu olukorda, mis tehti kindlaks uurimise ajal. Nimetatud tollimaksumäära kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidiline isik. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas oma nime ja aadressiga nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest. |
| --- | --- |

(180)

Käesoleva määrusega äriühingule kehtestatav individuaalne dumpinguvastase tollimaksu määr määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastab see kõnealuse äriühingu olukorda, mis tehti kindlaks uurimise ajal. Nimetatud tollimaksumäära kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidiline isik. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas oma nime ja aadressiga nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

| (181) | Äriühing võib taotleda kõnealuse individuaalse dumpinguvastase tollimaksumäära kohaldamist juhul, kui ta muudab oma isiku nime või asutab uue tootmis- või müügiüksuse. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (10). Taotlus peab sisaldama kogu asjakohast teavet, sealhulgas järgmist: äriühingu tootmisega seotud tegevuste muutmine; omamaine ja eksportmüük, mis seondub näiteks nimevahetuse või tootmis- ja müügiüksuste muutmisega. Kui see on põhjendatud, uuendab komisjon individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingute nimekirja. |
| --- | --- |

(181)

Äriühing võib taotleda kõnealuse individuaalse dumpinguvastase tollimaksumäära kohaldamist juhul, kui ta muudab oma isiku nime või asutab uue tootmis- või müügiüksuse. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (10). Taotlus peab sisaldama kogu asjakohast teavet, sealhulgas järgmist: äriühingu tootmisega seotud tegevuste muutmine; omamaine ja eksportmüük, mis seondub näiteks nimevahetuse või tootmis- ja müügiüksuste muutmisega. Kui see on põhjendatud, uuendab komisjon individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingute nimekirja.

| (182) | Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei kohaldata kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(182)

Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei kohaldata kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

H.   LÕPPSÄTTED

| (183) | Koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et ta oleks pidanud saama tutvuda mittesalajase toimikuga põhjenduses 3 nimetatud paralleelselt läbiviidava aegumise läbivaatamise menetluse kohta, mis käsitles kehtivaid meetmeid Brasiiliast ja Hiinast pärineva majapidamisfooliumi impordi suhtes, kuna käesoleva uurimismenetluse raames analüüsitava põhjusliku seose kindlakstegemise eesmärgil kumuleeritakse Venemaalt pärinev majapidamisfooliumi import Brasiilia ja Hiina impordiga, et kindlaks teha nimetatud importide mõju liidu tootmisharu olukorrale. Eksportiv tootja väitis, et nimetatud asjaolu on tema kaitseõiguse tõsine rikkumine ning olulise menetlusnõude rikkumine, mida ei saa tagasiulatuvalt parandada, kuna see mõjutas kaitseõigust kommentaaride esitamiseks ettenähtud perioodil, nimelt 37 päeva jooksul peale teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seetõttu tuleks käesolev uurimine lõpetada. Alternatiivina nõudis eksportiv tootja täielikku juurdepääsu paralleelsele aegumise läbivaatamise menetluse toimikule. |
| --- | --- |

(183)

Koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et ta oleks pidanud saama tutvuda mittesalajase toimikuga põhjenduses 3 nimetatud paralleelselt läbiviidava aegumise läbivaatamise menetluse kohta, mis käsitles kehtivaid meetmeid Brasiiliast ja Hiinast pärineva majapidamisfooliumi impordi suhtes, kuna käesoleva uurimismenetluse raames analüüsitava põhjusliku seose kindlakstegemise eesmärgil kumuleeritakse Venemaalt pärinev majapidamisfooliumi import Brasiilia ja Hiina impordiga, et kindlaks teha nimetatud importide mõju liidu tootmisharu olukorrale. Eksportiv tootja väitis, et nimetatud asjaolu on tema kaitseõiguse tõsine rikkumine ning olulise menetlusnõude rikkumine, mida ei saa tagasiulatuvalt parandada, kuna see mõjutas kaitseõigust kommentaaride esitamiseks ettenähtud perioodil, nimelt 37 päeva jooksul peale teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seetõttu tuleks käesolev uurimine lõpetada. Alternatiivina nõudis eksportiv tootja täielikku juurdepääsu paralleelsele aegumise läbivaatamise menetluse toimikule.

| (184) | Väide põhines valel oletusel, et Hiina ja Brasiilia import kumuleeritakse Venemaa impordiga. Ent nagu järgnevas kirjeldatakse, võeti Hiina ja Brasiilia importi arvesse ainult põhjusliku seose analüüsis „muude tegurite” all. Kuigi valimisse kuuluvad liidu tootjad vastasid ainult ühele küsimustikule, mis hõlmas mõlemaid menetlusi, puudutas see ainult liidu tootmisharu majanduslikku olukorda, kuna mõlemas menetluses osalesid ühed ja samad liidu tootjad ning kogutavad andmed käisid sama uurimisperioodi ja sama vaatlusaluse perioodi kohta. Komisjon on eksportivat tootjat ametlikus kirjas juba teavitanud oma kavatsusest lükata tagasi eespool nimetatud väited ja kutsunud eksportivat tootjat üles taotlema kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist, kui see on vajalik. |
| --- | --- |

(184)

Väide põhines valel oletusel, et Hiina ja Brasiilia import kumuleeritakse Venemaa impordiga. Ent nagu järgnevas kirjeldatakse, võeti Hiina ja Brasiilia importi arvesse ainult põhjusliku seose analüüsis „muude tegurite” all. Kuigi valimisse kuuluvad liidu tootjad vastasid ainult ühele küsimustikule, mis hõlmas mõlemaid menetlusi, puudutas see ainult liidu tootmisharu majanduslikku olukorda, kuna mõlemas menetluses osalesid ühed ja samad liidu tootjad ning kogutavad andmed käisid sama uurimisperioodi ja sama vaatlusaluse perioodi kohta. Komisjon on eksportivat tootjat ametlikus kirjas juba teavitanud oma kavatsusest lükata tagasi eespool nimetatud väited ja kutsunud eksportivat tootjat üles taotlema kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist, kui see on vajalik.

| (185) | Mis puudutab juurdepääsu paralleelse aegumise läbivaatamise menetluse mittesalajasele toimikule, siis eksportiv tootja ei ole selles menetluses huvitatud isik ja seetõttu ei ole võimalik anda talle juurdepääsu kõnealusele mittesalajasele toimikule. Seetõttu lükati väited kaitseõiguse rikkumise ning olulise menetlusnõude rikkumise kohta tagasi. |
| --- | --- |

(185)

Mis puudutab juurdepääsu paralleelse aegumise läbivaatamise menetluse mittesalajasele toimikule, siis eksportiv tootja ei ole selles menetluses huvitatud isik ja seetõttu ei ole võimalik anda talle juurdepääsu kõnealusele mittesalajasele toimikule. Seetõttu lükati väited kaitseõiguse rikkumise ning olulise menetlusnõude rikkumise kohta tagasi.

| (186) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(186)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (187) | Käesoleva määruse jaoks tollimaksude kehtestamisega seoses tehtud järeldused on ajutised ja on võimalik, et neid peab lõplike meetmete rakendamiseks veel kord kaaluma, |
| --- | --- |

(187)

Käesoleva määruse jaoks tollimaksude kehtestamisega seoses tehtud järeldused on ajutised ja on võimalik, et neid peab lõplike meetmete rakendamiseks veel kord kaaluma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit alumiiniumfooliumi suhtes, mis on paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja rohkem kui 10 kilo kaaluvates rullides, mis praegu kuulub CN-koodi ex 7607 11 19 (TARICi koodi 7607111910) alla.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

| Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | Ural Foil OJSC, Sverdlovski oblast;
  OJSC Rusal
  Sayanal, Hakassia Vabariik, Rusal Group | 12,2 % | C050 |
| Venemaa | Kõik muud äriühingud | 12,2 % | C999 |

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Venemaa

Ural Foil OJSC, Sverdlovski oblast;

OJSC Rusal

Sayanal, Hakassia Vabariik, Rusal Group

12,2 %

C050

Venemaa

Kõik muud äriühingud

12,2 %

C999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   25 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest võivad huvitatud isikud

| a) | taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud; |
| --- | --- |

a)

taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

| b) | esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi; |
| --- | --- |

b)

esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi;

| c) | taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

c)

taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

2.   25 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest võivad ajutiste meetmete kohaldamise kohta märkusi esitada määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. juuli 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Algatamisteade teatava Venemaalt pärit alumiiniumfooliumi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 354, 8.10.2014, lk 14).

2

(3)  Teade Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta, ELT C 350, 4.10.2014, lk 11.

3

(4)  ELT L 94, 8.4.2009, lk 17, põhjendused 72 ja 80.

4

(5)  ELi ja Lõuna-Korea vaheline vabakaubandusleping (ELT L 127, 14.5.2011, lk 6).

5

(6)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatava alumiiniumfooliumi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 444, 12.12.2014, lk 13).

6

(7)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 287/2009, 7. aprill 2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes, põhjendus 159 (ELT L 94, 8.4.2009, lk 17).

7

(8)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 217/2013, 11. märts 2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi rullide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 69, 13.3.2013, lk 11).

8

(9)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatava alumiiniumfooliumi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 444, 12.12.2014, lk 13).

9

(10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

10

---

| 4.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/41 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/41

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1082,

3. juuli 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. juuli 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 20,6 |
| MA | 148,6 |
| MK | 39,1 |
| ZZ | 69,4 |
| 0707 00 05 | TR | 106,1 |
| ZZ | 106,1 |
| 0709 93 10 | TR | 116,8 |
| ZZ | 116,8 |
| 0805 50 10 | AR | 117,2 |
| BO | 144,3 |
| UY | 138,8 |
| ZA | 133,3 |
| ZZ | 133,4 |
| 0808 10 80 | AR | 139,5 |
| BR | 104,6 |
| CL | 128,4 |
| NZ | 151,8 |
| US | 164,6 |
| ZA | 125,7 |
| ZZ | 135,8 |
| 0808 30 90 | AR | 165,7 |
| CL | 138,9 |
| NZ | 250,7 |
| ZA | 125,4 |
| ZZ | 170,2 |
| 0809 10 00 | IL | 315,1 |
| TR | 245,1 |
| ZZ | 280,1 |
| 0809 29 00 | TR | 266,8 |
| ZZ | 266,8 |
| 0809 40 05 | IL | 241,9 |
| ZZ | 241,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

20,6

MA

148,6

MK

39,1

ZZ

69,4

0707 00 05

TR

106,1

ZZ

106,1

0709 93 10

TR

116,8

ZZ

116,8

0805 50 10

AR

117,2

BO

144,3

UY

138,8

ZA

133,3

ZZ

133,4

0808 10 80

AR

139,5

BR

104,6

CL

128,4

NZ

151,8

US

164,6

ZA

125,7

ZZ

135,8

0808 30 90

AR

165,7

CL

138,9

NZ

250,7

ZA

125,4

ZZ

170,2

0809 10 00

IL

315,1

TR

245,1

ZZ

280,1

0809 29 00

TR

266,8

ZZ

266,8

0809 40 05

IL

241,9

ZZ

241,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 4.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/43

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1083,

3. juuli 2015,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1918/2006 kohaselt Tuneesiast pärit oliiviõli jaoks avatud tariifikvoodi raames ajavahemikul 29. kuni 30. juunini 2015 esitatud impordilitsentsi taotlustega hõlmatud koguste suhtes, ja peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine 2015. aasta juuli kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1918/2006 (2) avati aastane tariifikvoot seoses CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesiast saadud ja sealt otse liitu transporditud töötlemata oliiviõli impordiga. Määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 2 lõikes 2 on impordilitsentside väljastamiseks sätestatud igakuised koguselised piirmäärad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1918/2006 (2) avati aastane tariifikvoot seoses CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesiast saadud ja sealt otse liitu transporditud töötlemata oliiviõli impordiga. Määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 2 lõikes 2 on impordilitsentside väljastamiseks sätestatud igakuised koguselised piirmäärad.

| (2) | Ajavahemikul 29. kuni 30. juunini 2015. aastal 2015. aasta juuli kohta esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused on suuremad kui saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. Uute taotluste esitamine 2015. aasta juuli kohta tuleks peatada. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 29. kuni 30. juunini 2015. aastal 2015. aasta juuli kohta esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused on suuremad kui saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. Uute taotluste esitamine 2015. aasta juuli kohta tuleks peatada.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1918/2006 kohaselt ajavahemikul 29. kuni 30. juunini 2015. aastal esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsienti.

2.   Uute litsentsitaotluste esitamine 2015. aasta juuli kohta on alates 1. juulist 2015 peatatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. juuli 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1918/2006, 20. detsember 2006, millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine (ELT L 365, 21.12.2006, lk 84).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – ajavahemikul 29. kuni 30. juunini 2015. aastal 2015. aasta juuli kohta esitatud taotlused
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4032 | 5,119034 |

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – ajavahemikul 29. kuni 30. juunini 2015. aastal 2015. aasta juuli kohta esitatud taotlused

(%)

09.4032

5,119034

---

OTSUSED

| 4.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/45

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1084,

18. veebruar 2015,

millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisa teatavad muudatused

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 797 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1996. aasta otsust 97/132/EÜ Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta, (1) eriti selle artikli 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa valitsuse vahel sõlmitud elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppega (edaspidi „kokkulepe”) on ette nähtud võimalus sanitaarmeetmete võrdväärsuse tunnistamiseks pärast seda, kui eksportiv kokkuleppeosaline on objektiivselt tõendanud, et tema meetmed on samal tasemel importiva kokkuleppeosalise asjakohase kaitsetasemega (edaspidi „kokkuleppeosalised”). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa valitsuse vahel sõlmitud elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppega (edaspidi „kokkulepe”) on ette nähtud võimalus sanitaarmeetmete võrdväärsuse tunnistamiseks pärast seda, kui eksportiv kokkuleppeosaline on objektiivselt tõendanud, et tema meetmed on samal tasemel importiva kokkuleppeosalise asjakohase kaitsetasemega (edaspidi „kokkuleppeosalised”).

| (2) | Kokkulepe on nõuetekohaselt heaks kiidetud otsusega 97/132/EÜ, milles on sätestatud, et kokkuleppe lisade muudatused, mis tehakse ühise korralduskomitee soovituste kohaselt, tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu direktiivis 72/462/EMÜ (2) osutatud menetlusega. Direktiiv 72/462/EMÜ tunnistati nõukogu direktiiviga 2004/68/EÜ (3) kehtetuks. Direktiivi 2004/68/EÜ põhjenduses 10 on märgitud, et direktiivis 72/462/EMÜ liha ja lihatoodete suhtes kehtestatud tervishoiu- ja ametliku kontrolli nõuded on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 854/2004 (4) nõuetega. Selles põhjenduses on ka märgitud, et direktiivi 72/462/EMÜ muud sätted on asendatud direktiivi 2002/99/EÜ (5) ja direktiivi 2004/68/EÜ sätetega. |
| --- | --- |

(2)

Kokkulepe on nõuetekohaselt heaks kiidetud otsusega 97/132/EÜ, milles on sätestatud, et kokkuleppe lisade muudatused, mis tehakse ühise korralduskomitee soovituste kohaselt, tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu direktiivis 72/462/EMÜ (2) osutatud menetlusega. Direktiiv 72/462/EMÜ tunnistati nõukogu direktiiviga 2004/68/EÜ (3) kehtetuks. Direktiivi 2004/68/EÜ põhjenduses 10 on märgitud, et direktiivis 72/462/EMÜ liha ja lihatoodete suhtes kehtestatud tervishoiu- ja ametliku kontrolli nõuded on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 854/2004 (4) nõuetega. Selles põhjenduses on ka märgitud, et direktiivi 72/462/EMÜ muud sätted on asendatud direktiivi 2002/99/EÜ (5) ja direktiivi 2004/68/EÜ sätetega.

| (3) | Uus-Meremaa restruktureeris oma pädevad asutused 2010. aastal ja uus pädev asutus on nüüd esmaste majandussektorite ministeerium (Ministry for Primary Industries). Liit tegi ettepaneku teha väiksed muudatused liikmesriikide ja komisjoni ülesannete määratlustes. Kokkuleppeosalised soovitasid nende muudatuste arvesse võtmiseks ajakohastada kokkuleppe II lisa. |
| --- | --- |

(3)

Uus-Meremaa restruktureeris oma pädevad asutused 2010. aastal ja uus pädev asutus on nüüd esmaste majandussektorite ministeerium (Ministry for Primary Industries). Liit tegi ettepaneku teha väiksed muudatused liikmesriikide ja komisjoni ülesannete määratlustes. Kokkuleppeosalised soovitasid nende muudatuste arvesse võtmiseks ajakohastada kokkuleppe II lisa.

| (4) | Kokkuleppeosalised soovitasid muuta võrdväärsusstaatuste määratlusi, eelkõige kokkuleppe V lisa sõnastikus esitatud staatuse „Jah (1)” määratlust, milles on link sertifitseerimist käsitleva VII lisa 1. jao punktis a esitatud näidiskinnitustele. Kokkuleppeosalised soovisid ka kindlaks määrata õigusliku aluse, mille kohaselt saaks liit kasutada komisjoni otsusega 2003/24/EÜ (6) ette nähtud integreeritud elektroonilist süsteemi (edaspidi „TRACES”), et kehtestada Uus-Meremaalt pärit staatusega „Jah (1)” toodete impordisertifikaadid. Selle süsteemi abil on võimalik sertifikaate kiiremini ajakohastada ning kasutada elektroonilisi sertifikaate laialdasemalt. Kokkuleppeosalised soovitasid veel lisada TRACESi ja Uus-Meremaa elektroonilise süsteemi (E-cert) määratlused ning ajakohastada teatavaid kokkuleppe V lisa sõnastikus esitatud loomataudide nimetusi. |
| --- | --- |

(4)

Kokkuleppeosalised soovitasid muuta võrdväärsusstaatuste määratlusi, eelkõige kokkuleppe V lisa sõnastikus esitatud staatuse „Jah (1)” määratlust, milles on link sertifitseerimist käsitleva VII lisa 1. jao punktis a esitatud näidiskinnitustele. Kokkuleppeosalised soovisid ka kindlaks määrata õigusliku aluse, mille kohaselt saaks liit kasutada komisjoni otsusega 2003/24/EÜ (6) ette nähtud integreeritud elektroonilist süsteemi (edaspidi „TRACES”), et kehtestada Uus-Meremaalt pärit staatusega „Jah (1)” toodete impordisertifikaadid. Selle süsteemi abil on võimalik sertifikaate kiiremini ajakohastada ning kasutada elektroonilisi sertifikaate laialdasemalt. Kokkuleppeosalised soovitasid veel lisada TRACESi ja Uus-Meremaa elektroonilise süsteemi (E-cert) määratlused ning ajakohastada teatavaid kokkuleppe V lisa sõnastikus esitatud loomataudide nimetusi.

| (5) | Uus-Meremaa tegi veisesperma ja -embrüote importimise jaoks uue riskihindamise. Selle tulemusel ei peeta episootilist hemorraagiat veisesperma puhul enam oluliseks haiguseks ning Uus-Meremaa on välja jätnud selle suhtes kehtivad imporditingimused. Lisaks muutis Uus-Meremaa Q-palaviku ja veiste viirusdiarröa (II tüüp) suhtes kehtivaid tingimusi. Seepärast soovitasid kokkuleppeosalised muuta kokkuleppe V lisa 1. jao 1. jaotist „Sperma” ja 2. jaotist „Embrüod” ja 5. jao 28. jaotist „Mitmesugused sertifitseerimist käsitlevad sätted”. Peale selle soovitasid kokkuleppeosalised jätta 1. jao 1. jaotisest „Sperma” välja Uus-Meremaalt liitu eksportimisel nõutava tegevuse ja lisada uus tegevus, mille kohaselt peaks liit kaaluma sperma täiendavat uurimist veiste nakkava rinotrahheiidi suhtes, kasutades Maailma Loomatervise Organisatsioon (OIE) heakskiidetud uuringumeetodit polümeraasi ahelreaktsiooni, mis annab nakkava rinotrahheiidi puudumise kohta võrdväärse kinnituse. Seepärast on asjakohane muuta kokkuleppe V lisa 1. jao 1. ja 2. jaotise eritingimusi ja 5. jao 28. jaotise asjakohaseid sertifitseerimist käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(5)

Uus-Meremaa tegi veisesperma ja -embrüote importimise jaoks uue riskihindamise. Selle tulemusel ei peeta episootilist hemorraagiat veisesperma puhul enam oluliseks haiguseks ning Uus-Meremaa on välja jätnud selle suhtes kehtivad imporditingimused. Lisaks muutis Uus-Meremaa Q-palaviku ja veiste viirusdiarröa (II tüüp) suhtes kehtivaid tingimusi. Seepärast soovitasid kokkuleppeosalised muuta kokkuleppe V lisa 1. jao 1. jaotist „Sperma” ja 2. jaotist „Embrüod” ja 5. jao 28. jaotist „Mitmesugused sertifitseerimist käsitlevad sätted”. Peale selle soovitasid kokkuleppeosalised jätta 1. jao 1. jaotisest „Sperma” välja Uus-Meremaalt liitu eksportimisel nõutava tegevuse ja lisada uus tegevus, mille kohaselt peaks liit kaaluma sperma täiendavat uurimist veiste nakkava rinotrahheiidi suhtes, kasutades Maailma Loomatervise Organisatsioon (OIE) heakskiidetud uuringumeetodit polümeraasi ahelreaktsiooni, mis annab nakkava rinotrahheiidi puudumise kohta võrdväärse kinnituse. Seepärast on asjakohane muuta kokkuleppe V lisa 1. jao 1. ja 2. jaotise eritingimusi ja 5. jao 28. jaotise asjakohaseid sertifitseerimist käsitlevaid sätteid.

| (6) | Seoses elusmesilastega on liit vastu võtnud uued õigusaktid, mis käsitlevad varroosivabade ja kaubanduspiirangutega liikmesriikide ja piirkondade loetlemist. Kõnealused piirangud kehtivad ka Uus-Meremaalt pärit impordi suhtes, kuna seal esineb kõnealust haigust. Kokkuleppeosalised soovitasid lisada kokkuleppe V lisa 1. jao 3. jaotisesse „Elusloomad” elusmesilasi, -kimalasi, sealhulgas mesilaste/kimalaste iduplasmat käsitleva kande eritingimuste alla komisjoni rakendusotsuse 2013/503/EL (7) lisas loetletud liikmesriikide või nende piirkondade suhtes kehtiva ekspordipiirangu. Liit muutis ka komisjoni otsusega 2010/270/EL (8) Ameerika haudmemädaniku suhtes kehtivaid imporditingimusi. Seepärast soovitasid kokkuleppeosalised muuta ka kokkuleppe V lisa 5. jao 28. jaotist „Mitmesugused sertifitseerimist käsitlevad sätted”. |
| --- | --- |

(6)

Seoses elusmesilastega on liit vastu võtnud uued õigusaktid, mis käsitlevad varroosivabade ja kaubanduspiirangutega liikmesriikide ja piirkondade loetlemist. Kõnealused piirangud kehtivad ka Uus-Meremaalt pärit impordi suhtes, kuna seal esineb kõnealust haigust. Kokkuleppeosalised soovitasid lisada kokkuleppe V lisa 1. jao 3. jaotisesse „Elusloomad” elusmesilasi, -kimalasi, sealhulgas mesilaste/kimalaste iduplasmat käsitleva kande eritingimuste alla komisjoni rakendusotsuse 2013/503/EL (7) lisas loetletud liikmesriikide või nende piirkondade suhtes kehtiva ekspordipiirangu. Liit muutis ka komisjoni otsusega 2010/270/EL (8) Ameerika haudmemädaniku suhtes kehtivaid imporditingimusi. Seepärast soovitasid kokkuleppeosalised muuta ka kokkuleppe V lisa 5. jao 28. jaotist „Mitmesugused sertifitseerimist käsitlevad sätted”.

| (7) | Selleks et tagada kooskõla kokkuleppe V lisa 2. jao 4.B jaotisega „Värske kodulinnuliha” otsustasid kokkuleppeosalised muuta V lisa 2. jao pealkirja, lisades enne sõna „kodulinnuliha” sõna „värske”. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada kooskõla kokkuleppe V lisa 2. jao 4.B jaotisega „Värske kodulinnuliha” otsustasid kokkuleppeosalised muuta V lisa 2. jao pealkirja, lisades enne sõna „kodulinnuliha” sõna „värske”.

| (8) | Uus-Meremaa tegi riskihindamise seoses sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomiga ja muutis sealiha puhul kehtivaid imporditingimusi. Seepärast soovitasid kokkuleppeosalised lisada kokkuleppe V lisa 2. jao 4.A jaotise „Värske liha” kande „Loomatervis” eritingimuste alla liidust Uus-Meremaale eksporditavate sigade puhul sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi (PRRS) ja sätestada V lisa 5. jao 28. jaotises asjaomased kinnitused. |
| --- | --- |

(8)

Uus-Meremaa tegi riskihindamise seoses sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomiga ja muutis sealiha puhul kehtivaid imporditingimusi. Seepärast soovitasid kokkuleppeosalised lisada kokkuleppe V lisa 2. jao 4.A jaotise „Värske liha” kande „Loomatervis” eritingimuste alla liidust Uus-Meremaale eksporditavate sigade puhul sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi (PRRS) ja sätestada V lisa 5. jao 28. jaotises asjaomased kinnitused.

| (9) | Uus-Meremaa muutis 2010. aastal eeskirju kartongpakendite käsitlemise kohta seoses lihaga. Liit hindas neid uusi eeskirju ja otsustas, et need on liidu eeskirjadega võrdväärsed. Kokkuleppeosalised otsustasid seepärast võrdväärsuse säilitada ning kokkuleppe V lisa ei ole vaja muuta. |
| --- | --- |

(9)

Uus-Meremaa muutis 2010. aastal eeskirju kartongpakendite käsitlemise kohta seoses lihaga. Liit hindas neid uusi eeskirju ja otsustas, et need on liidu eeskirjadega võrdväärsed. Kokkuleppeosalised otsustasid seepärast võrdväärsuse säilitada ning kokkuleppe V lisa ei ole vaja muuta.

| (10) | Uus-Meremaa muutis 2012. aastal veise-, lamba- ja kitseliha kontrollisüsteemi. Peamine muudatus oli liha kvaliteedi kontrollimisega seotud ülesannete üleandmine toidukäitlejale, samas kui üldine järelevalve jäi pädeva asutuse vastutusalasse. Liit hindas neid uusi eeskirju ja otsustas, et need on liidu eeskirjadega võrdväärsed. Kokkuleppeosalised otsustasid seepärast võrdväärsuse säilitada ning kokkuleppe V lisa ei ole vaja muuta. |
| --- | --- |

(10)

Uus-Meremaa muutis 2012. aastal veise-, lamba- ja kitseliha kontrollisüsteemi. Peamine muudatus oli liha kvaliteedi kontrollimisega seotud ülesannete üleandmine toidukäitlejale, samas kui üldine järelevalve jäi pädeva asutuse vastutusalasse. Liit hindas neid uusi eeskirju ja otsustas, et need on liidu eeskirjadega võrdväärsed. Kokkuleppeosalised otsustasid seepärast võrdväärsuse säilitada ning kokkuleppe V lisa ei ole vaja muuta.

| (11) | Uus-Meremaa tegi toorpiimatoodete teadusliku riskihindamise ja kehtestas impordinõuded ja õiguslikud vahendid pastöriseerimata piimatoodete puhul (v.a toorpiim) võrdväärsuse tunnustamiseks. Liit vaatas kõnealuse hindamise läbi ja 2010. aastal soovitasid kokkuleppeosalised vastastikku tunnustada kõnealuste toodete võrdväärsust. Järjepidevuse ja lihtsustamise huvides soovitasid kokkuleppeosalised asendada kokkuleppe V lisa 3. jao 8. jaotises „Inimtoiduks ettenähtud piim ja piimatooted” alajaotised „Pehmed toorpiimajuustud” ja „Kõvad toorpiimajuustud (parmesani tüüpi juustud)” uue alajaotisega „Pastöriseerimata piimatooted (välja arvatud toorpiim)” ning määrata nende staatuseks „Jah (1)” ilma eritingimusteta. |
| --- | --- |

(11)

Uus-Meremaa tegi toorpiimatoodete teadusliku riskihindamise ja kehtestas impordinõuded ja õiguslikud vahendid pastöriseerimata piimatoodete puhul (v.a toorpiim) võrdväärsuse tunnustamiseks. Liit vaatas kõnealuse hindamise läbi ja 2010. aastal soovitasid kokkuleppeosalised vastastikku tunnustada kõnealuste toodete võrdväärsust. Järjepidevuse ja lihtsustamise huvides soovitasid kokkuleppeosalised asendada kokkuleppe V lisa 3. jao 8. jaotises „Inimtoiduks ettenähtud piim ja piimatooted” alajaotised „Pehmed toorpiimajuustud” ja „Kõvad toorpiimajuustud (parmesani tüüpi juustud)” uue alajaotisega „Pastöriseerimata piimatooted (välja arvatud toorpiim)” ning määrata nende staatuseks „Jah (1)” ilma eritingimusteta.

| (12) | Liit muutis komisjoni määrusega (EL) nr 15/2011 (9) elusate kahepoolmeliste molluskite puhul mereliste biotoksiinide määramiseks kasutatavaid uuringumeetodeid käsitlevaid eeskirju. Uus-Meremaa esitas liidule 2003., 2006. ja 2010. aastal võrdväärsust käsitlevad toimikud seoses biotoksiinide uuringumeetoditega ja heakskiitmiskriteeriumidega. Pärast hindamist otsustasid kokkuleppeosalised, et nende süsteemid on võrdväärsed, ja et kokkuleppe V lisa ei ole vaja muuta. |
| --- | --- |

(12)

Liit muutis komisjoni määrusega (EL) nr 15/2011 (9) elusate kahepoolmeliste molluskite puhul mereliste biotoksiinide määramiseks kasutatavaid uuringumeetodeid käsitlevaid eeskirju. Uus-Meremaa esitas liidule 2003., 2006. ja 2010. aastal võrdväärsust käsitlevad toimikud seoses biotoksiinide uuringumeetoditega ja heakskiitmiskriteeriumidega. Pärast hindamist otsustasid kokkuleppeosalised, et nende süsteemid on võrdväärsed, ja et kokkuleppe V lisa ei ole vaja muuta.

| (13) | Liit vaatas põhjalikult läbi loomseid kõrvalsaadusi käsitlevad õigusaktid. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1774/2002 (10) tunnistati kehtetuks ja see asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1069/2009 (11) ja komisjoni määrusega (EL) nr 142/2011 (12). Võrdväärsuse säilitamise hindamise alusel järeldasid kokkuleppeosalised, et kokkuleppe alusel Uus-Meremaalt liitu ja liidust Uus-Meremaale eksporditavate loomsete kõrvalsaaduste võrdväärsust liidu uued õigusaktid ei mõjuta ning V lisa ei ole vaja muuta. |
| --- | --- |

(13)

Liit vaatas põhjalikult läbi loomseid kõrvalsaadusi käsitlevad õigusaktid. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1774/2002 (10) tunnistati kehtetuks ja see asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1069/2009 (11) ja komisjoni määrusega (EL) nr 142/2011 (12). Võrdväärsuse säilitamise hindamise alusel järeldasid kokkuleppeosalised, et kokkuleppe alusel Uus-Meremaalt liitu ja liidust Uus-Meremaale eksporditavate loomsete kõrvalsaaduste võrdväärsust liidu uued õigusaktid ei mõjuta ning V lisa ei ole vaja muuta.

| (14) | Seoses sellega, et määrust (EÜ) nr 1774/2002 muudeti komisjoni määrusega (EÜ) nr 668/2004 (13) ning lisati lõhna- ja maitsetugevdajad ja rasva derivaadid eraldi kaubana, soovitasid kokkuleppeosalised lisada lõhna- ja maitsetugevdajad kaubana kokkuleppe V lisa 4. jao 21. jaotisesse „Lemmikloomatoit (sealhulgas töödeldud), mis sisaldab üksnes 3. kategooria materjali”. Kokkuleppeosalised soovitasid märkida jaotistesse „Loomatervis” ja „Rahvatervis” Uus-Meremaalt liitu tulevale ekspordile staatus „Jah (3)” ja liidust Uus-Meremaale tulevale ekspordile staatus „NE”. |
| --- | --- |

(14)

Seoses sellega, et määrust (EÜ) nr 1774/2002 muudeti komisjoni määrusega (EÜ) nr 668/2004 (13) ning lisati lõhna- ja maitsetugevdajad ja rasva derivaadid eraldi kaubana, soovitasid kokkuleppeosalised lisada lõhna- ja maitsetugevdajad kaubana kokkuleppe V lisa 4. jao 21. jaotisesse „Lemmikloomatoit (sealhulgas töödeldud), mis sisaldab üksnes 3. kategooria materjali”. Kokkuleppeosalised soovitasid märkida jaotistesse „Loomatervis” ja „Rahvatervis” Uus-Meremaalt liitu tulevale ekspordile staatus „Jah (3)” ja liidust Uus-Meremaale tulevale ekspordile staatus „NE”.

| (15) | Kokkuleppeosalised soovitasid asendada kokkuleppe V lisa 5. jao 27. jaotise pealkiri „Määratlused” pealkirjaga „Horisontaalsed küsimused” ning jätta välja kõik selle jaotise alajaotised. |
| --- | --- |

(15)

Kokkuleppeosalised soovitasid asendada kokkuleppe V lisa 5. jao 27. jaotise pealkiri „Määratlused” pealkirjaga „Horisontaalsed küsimused” ning jätta välja kõik selle jaotise alajaotised.

| (16) | Kokkuleppe V lisa 5. jao 27. jaotise alajaotises „Sertifitseerimissüsteemid” on täpsustatud kaubad, mille suhtes kohaldatakse sertifitseerimissüsteemide võrdväärsuse staatust. Kokkuleppeosalised soovitasid viia see kaubaliike käsitlev täpsustus veerust „Eritingimused” selle alajaotise veergu „Võrdväärsus” ilma muudatusi tegemata. |
| --- | --- |

(16)

Kokkuleppe V lisa 5. jao 27. jaotise alajaotises „Sertifitseerimissüsteemid” on täpsustatud kaubad, mille suhtes kohaldatakse sertifitseerimissüsteemide võrdväärsuse staatust. Kokkuleppeosalised soovitasid viia see kaubaliike käsitlev täpsustus veerust „Eritingimused” selle alajaotise veergu „Võrdväärsus” ilma muudatusi tegemata.

| (17) | Kokkuleppeosalised soovitasid lisada kokkuleppe V lisa 5. jao 27. jaotisesse alajaotise, mis käsitleb imporditud saaduste uuesti eksportimist, kui saadus on pärit kolmandast riigist ja ettevõttest (ettevõtetest), millel on luba saadust eksportida nii liitu kui ka Uus-Meremaale. See säte on praegu komisjoni otsuse 2003/56/EÜ (14) VII lisas. |
| --- | --- |

(17)

Kokkuleppeosalised soovitasid lisada kokkuleppe V lisa 5. jao 27. jaotisesse alajaotise, mis käsitleb imporditud saaduste uuesti eksportimist, kui saadus on pärit kolmandast riigist ja ettevõttest (ettevõtetest), millel on luba saadust eksportida nii liitu kui ka Uus-Meremaale. See säte on praegu komisjoni otsuse 2003/56/EÜ (14) VII lisas.

| (18) | Hindamise alusel järeldasid kokkuleppeosalised, et võrdväärsusstaatusega „Jah (1)” toodete puhul on kokkuleppeosaliste kalandus- ja piimatoodete mikrobioloogilise seire ja testimise süsteemid võrdväärsed, kuigi nõustusid, et mikrobioloogilised kriteeriumid võivad erineda. Importiva kokkuleppeosalise konkreetsete toiduohutuskriteeriumide järgimine on eksportivate ettevõtjate ülesanne. Kokkuleppeosalised soovitasid lisada kokkuleppe V lisa 5. jao 27. jaotisesse alajaotis, mis sisaldab sätteid mikrobioloogilise seire ja testimissüsteemi kohta. Kõnealuseid sätteid kohaldatakse ka lihasektori suhtes kokkuleppeosaliste vahel varem kokku lepitud võrdväärsusstaatuse alusel. |
| --- | --- |

(18)

Hindamise alusel järeldasid kokkuleppeosalised, et võrdväärsusstaatusega „Jah (1)” toodete puhul on kokkuleppeosaliste kalandus- ja piimatoodete mikrobioloogilise seire ja testimise süsteemid võrdväärsed, kuigi nõustusid, et mikrobioloogilised kriteeriumid võivad erineda. Importiva kokkuleppeosalise konkreetsete toiduohutuskriteeriumide järgimine on eksportivate ettevõtjate ülesanne. Kokkuleppeosalised soovitasid lisada kokkuleppe V lisa 5. jao 27. jaotisesse alajaotis, mis sisaldab sätteid mikrobioloogilise seire ja testimissüsteemi kohta. Kõnealuseid sätteid kohaldatakse ka lihasektori suhtes kokkuleppeosaliste vahel varem kokku lepitud võrdväärsusstaatuse alusel.

| (19) | Hindamise alusel järeldasid kokkuleppeosalised, et kokkuleppeosaliste süsteemid ettevõtete loetlemiseks on võrdväärsed. Seepärast soovitasid kokkuleppeosalised lisada V lisa 5. jao 27. jaotisesse alajaotise, mis käsitleb lihtsustatud loetlemismenetluse kasutamist Uus-Meremaa ettevõtete puhul, mis toodavad liitu eksportimiseks loomseid saaduseid. Seda kohaldatakse toodete suhtes, mille puhul on rahvatervise osas võrdväärsus kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(19)

Hindamise alusel järeldasid kokkuleppeosalised, et kokkuleppeosaliste süsteemid ettevõtete loetlemiseks on võrdväärsed. Seepärast soovitasid kokkuleppeosalised lisada V lisa 5. jao 27. jaotisesse alajaotise, mis käsitleb lihtsustatud loetlemismenetluse kasutamist Uus-Meremaa ettevõtete puhul, mis toodavad liitu eksportimiseks loomseid saaduseid. Seda kohaldatakse toodete suhtes, mille puhul on rahvatervise osas võrdväärsus kindlaks määratud.

| (20) | Liit muutis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 999/2001 (15) veiste spongioosse entsefalopaatiaga seotud imporditingimusi. Nende muudatuste kajastamiseks soovitasid kokkuleppeosalised ajakohastada kokkuleppe V lisa 5. jao 28. jaotist „Mitmesugused sertifitseerimist käsitlevad sätted”. |
| --- | --- |

(20)

Liit muutis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 999/2001 (15) veiste spongioosse entsefalopaatiaga seotud imporditingimusi. Nende muudatuste kajastamiseks soovitasid kokkuleppeosalised ajakohastada kokkuleppe V lisa 5. jao 28. jaotist „Mitmesugused sertifitseerimist käsitlevad sätted”.

| (21) | Selle asemel, et loetleda kokkuleppe V lisa 5. jao 28. jaotises IBRist vabad liikmesriigid ja piirkonnad, millel on tunnustatud kontrolliprogrammid, soovitasid kokkuleppeosalised, et V lisa 5. jao 28. jaotises osutatakse komisjoni otsusele 2004/558/EÜ, (16) milles kõnealuseid liikmesriike ja piirkondi tunnustatakse ja need loetletakse. |
| --- | --- |

(21)

Selle asemel, et loetleda kokkuleppe V lisa 5. jao 28. jaotises IBRist vabad liikmesriigid ja piirkonnad, millel on tunnustatud kontrolliprogrammid, soovitasid kokkuleppeosalised, et V lisa 5. jao 28. jaotises osutatakse komisjoni otsusele 2004/558/EÜ, (16) milles kõnealuseid liikmesriike ja piirkondi tunnustatakse ja need loetletakse.

| (22) | Selle asemel, et loetleda kokkuleppe V lisa 5. jao 28. jaotises Aujeszky haigusest vabad liikmesriigid ja piirkonnad, millel on tunnustatud kontrolliprogrammid, soovitasid kokkuleppeosalised, et V lisa 5. jao 28. jaotises osutatakse komisjoni otsusele 2008/185/EÜ, (17) milles kõnealuseid liikmesriike ja piirkondi tunnustatakse ja need loetletakse. |
| --- | --- |

(22)

Selle asemel, et loetleda kokkuleppe V lisa 5. jao 28. jaotises Aujeszky haigusest vabad liikmesriigid ja piirkonnad, millel on tunnustatud kontrolliprogrammid, soovitasid kokkuleppeosalised, et V lisa 5. jao 28. jaotises osutatakse komisjoni otsusele 2008/185/EÜ, (17) milles kõnealuseid liikmesriike ja piirkondi tunnustatakse ja need loetletakse.

| (23) | Kokkuleppeosalised soovitasid lisada kokkuleppe V lisa 5. jao 28. jaotisesse sigade klassikalise katkuga seotud kinnitus uluksigadelt saadud toodete liidust Uus-Meremaale eksportimise jaoks. |
| --- | --- |

(23)

Kokkuleppeosalised soovitasid lisada kokkuleppe V lisa 5. jao 28. jaotisesse sigade klassikalise katkuga seotud kinnitus uluksigadelt saadud toodete liidust Uus-Meremaale eksportimise jaoks.

| (24) | Selleks et tagada kooskõla kokkuleppe V lisa 5. jao 28. jaotisega, soovitasid kokkuleppeosalised kasutada kogu 29. jaotises esitatud tabelis „Vastastikused kokkulepped tauditõrjemeetmete kohta” terminit „kinnitus”. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et tagada kooskõla kokkuleppe V lisa 5. jao 28. jaotisega, soovitasid kokkuleppeosalised kasutada kogu 29. jaotises esitatud tabelis „Vastastikused kokkulepped tauditõrjemeetmete kohta” terminit „kinnitus”.

| (25) | Kokkuleppeosalised soovitasid jagada kokkuleppe V lisa 5. jao 29. jaotise kaheks alajaotiseks „29.A. Vastastikused kokkulepped konkreetsete haiguste haigusalase staatuse kohta” ja uueks alajaotiseks „29.B. Vastastikused kokkulepped tauditõrjemeetmete kohta konkreetse haiguse ilmnemisel”. |
| --- | --- |

(25)

Kokkuleppeosalised soovitasid jagada kokkuleppe V lisa 5. jao 29. jaotise kaheks alajaotiseks „29.A. Vastastikused kokkulepped konkreetsete haiguste haigusalase staatuse kohta” ja uueks alajaotiseks „29.B. Vastastikused kokkulepped tauditõrjemeetmete kohta konkreetse haiguse ilmnemisel”.

| (26) | Seoses kokkuleppe artikliga 6 „Piirkondlike tingimustega kohandumine” soovitasid kokkuleppeosalised lisada kokkuleppe V lisa 5. jao 29.B jaotisesse ühised kaubandustingimused, mida kohaldatakse teatavate loomsete saaduste puhul juhul, kui kokkuleppeosalise territooriumil ilmneb teatav haigus. |
| --- | --- |

(26)

Seoses kokkuleppe artikliga 6 „Piirkondlike tingimustega kohandumine” soovitasid kokkuleppeosalised lisada kokkuleppe V lisa 5. jao 29.B jaotisesse ühised kaubandustingimused, mida kohaldatakse teatavate loomsete saaduste puhul juhul, kui kokkuleppeosalise territooriumil ilmneb teatav haigus.

| (27) | Selleks et lihtsustada kokkuleppe VII lisas esitatud sertifitseerimismenetlusi ja hõlbustada üleminekut elektroonilistele sertifikaatidele, soovitasid kokkuleppeosalised muuta VII lisa 1. jagu, et näha ette võimalus vähendada veterinaarsertifikaatide näidiste arvu nõutavate kinnituste arvu vähendamise abil. Peale selle soovitasid kokkuleppeosalised, et vajaduse üle lisada viited eksportiva kokkuleppeosalise õigusaktidele, nagu on ette nähtud kokkuleppe V lisaga, otsustab importiv kokkuleppeosaline. |
| --- | --- |

(27)

Selleks et lihtsustada kokkuleppe VII lisas esitatud sertifitseerimismenetlusi ja hõlbustada üleminekut elektroonilistele sertifikaatidele, soovitasid kokkuleppeosalised muuta VII lisa 1. jagu, et näha ette võimalus vähendada veterinaarsertifikaatide näidiste arvu nõutavate kinnituste arvu vähendamise abil. Peale selle soovitasid kokkuleppeosalised, et vajaduse üle lisada viited eksportiva kokkuleppeosalise õigusaktidele, nagu on ette nähtud kokkuleppe V lisaga, otsustab importiv kokkuleppeosaline.

| (28) | Kokkuleppeosalised täpsustasid, et kokkulepe VII lisa 1. jaos esitatud tervisealaste kinnituste näidiseid võib kasutada ainult siis, kui eluslooma või toote võrdväärsusstaatus on jaotises „Loomatervis” või „Rahvatervis”„Jah (1)”; sel juhul pole sertifitseerimise võrdväärsus vajalik. Seepärast soovitasid kokkuleppeosalised muuta VII lisa 1. jagu, sealhulgas sätet, mis käsitleb pärast saadetise lahkumist väljastatud sertifikaadis kasutatava kinnituse näidist, nii, et seda võib kasutada ainult elusloomade ja toodete jaoks, mille puhul sertifitseerimissüsteemide võrdväärsus on V lisa 5. jao 27. jaotises kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(28)

Kokkuleppeosalised täpsustasid, et kokkulepe VII lisa 1. jaos esitatud tervisealaste kinnituste näidiseid võib kasutada ainult siis, kui eluslooma või toote võrdväärsusstaatus on jaotises „Loomatervis” või „Rahvatervis”„Jah (1)”; sel juhul pole sertifitseerimise võrdväärsus vajalik. Seepärast soovitasid kokkuleppeosalised muuta VII lisa 1. jagu, sealhulgas sätet, mis käsitleb pärast saadetise lahkumist väljastatud sertifikaadis kasutatava kinnituse näidist, nii, et seda võib kasutada ainult elusloomade ja toodete jaoks, mille puhul sertifitseerimissüsteemide võrdväärsus on V lisa 5. jao 27. jaotises kindlaks määratud.

| (29) | Kokkuleppeosalised soovitasid VII lisa 1. jaos sätestada õiguslik alus kokkuleppe V lisas sätestatud teatavatele vabatahtlikele lisasätetele, mis tuleb sertifikaati lisada. See muudatus on seotud V lisa 5. jao 28. jaotises kirjeldatud lisakinnitustega ning liidust Uus-Meremaale eksportimise puhul lisakinnitusega „Loomne saadus on kõlblik liidusiseseks kaubanduseks ilma piiranguteta”. |
| --- | --- |

(29)

Kokkuleppeosalised soovitasid VII lisa 1. jaos sätestada õiguslik alus kokkuleppe V lisas sätestatud teatavatele vabatahtlikele lisasätetele, mis tuleb sertifikaati lisada. See muudatus on seotud V lisa 5. jao 28. jaotises kirjeldatud lisakinnitustega ning liidust Uus-Meremaale eksportimise puhul lisakinnitusega „Loomne saadus on kõlblik liidusiseseks kaubanduseks ilma piiranguteta”.

| (30) | Selleks et lihtsustada kokkuleppe VII lisa 2. jao sertifitseerimismenetlust ja hõlbustada üleminekut elektroonilistele sertifikaatidele, soovitavad kokkuleppeosalised jätta välja tingimuse, mille kohaselt peavad sertifikaadid sisaldama selgitavaid märkusi, milles esitatakse nende täitmise juhised, ning tingimuse, et tuleb lisada kinnitused, mis on saadetise puhul ebaolulised. Peale selle soovitasid kokkuleppeosalised lubada teha näidissertifikaatides väikseid muudatusi. |
| --- | --- |

(30)

Selleks et lihtsustada kokkuleppe VII lisa 2. jao sertifitseerimismenetlust ja hõlbustada üleminekut elektroonilistele sertifikaatidele, soovitavad kokkuleppeosalised jätta välja tingimuse, mille kohaselt peavad sertifikaadid sisaldama selgitavaid märkusi, milles esitatakse nende täitmise juhised, ning tingimuse, et tuleb lisada kinnitused, mis on saadetise puhul ebaolulised. Peale selle soovitasid kokkuleppeosalised lubada teha näidissertifikaatides väikseid muudatusi.

| (31) | Kokkuleppeosalised on välja töötanud elektroonilised sertifitseerimissüsteemid ning liidese, mis võimaldab andmeid vahetada Uus-Meremaa süsteemi E-cert ja liidu süsteemi TRACES vahel ning liitu eksporditavate Uus-Meremaa toodete kohta sertifikaate esitada elektrooniliselt. Kuna elektrooniline sertifitseerimine annab pabersertifikaatidega võrdväärsed tagatised, soovitasid kokkuleppeosalised muuta kokkulette VII lisa, et näha ette õiguslik vahend, mille alusel võimaldada ainult elektrooniliste sertifikaatide kasutamine. |
| --- | --- |

(31)

Kokkuleppeosalised on välja töötanud elektroonilised sertifitseerimissüsteemid ning liidese, mis võimaldab andmeid vahetada Uus-Meremaa süsteemi E-cert ja liidu süsteemi TRACES vahel ning liitu eksporditavate Uus-Meremaa toodete kohta sertifikaate esitada elektrooniliselt. Kuna elektrooniline sertifitseerimine annab pabersertifikaatidega võrdväärsed tagatised, soovitasid kokkuleppeosalised muuta kokkulette VII lisa, et näha ette õiguslik vahend, mille alusel võimaldada ainult elektrooniliste sertifikaatide kasutamine.

| (32) | Kokkuleppeosalised hindasid uuesti elusloomade ja loomsete saaduste piirikontrolle, mis on sätestatud kokkuleppe VIII lisa A osas. Kokkuleppeosalised soovitasid määrata identsuskontrollide määraks 100 %, mida kokkuleppeosalised võivad kohaldada oma äranägemisel. Peale selle soovitasid kokkuleppeosalised sätestada õigusliku aluse piirikontrolliga seotud ülesannete delegeerimiseks vastutavale isikule või asutusele. Võttes aluseks kahepoolsete kaubandussuhete väga head tulemused ja usaldusväärsuse, soovitasid kokkuleppeosalised inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste puhul vähendada füüsiliste kontrollide sagedust 2 protsendilt 1 protsendile. Kokkuleppeosalised selgitasid veel, et seoses füüsilise kontrolli jaoks tehtavate uuringute sagedusega kuuluvad inimtoiduks ettenähtud elusloomad samasse kategooriasse kui inimtoiduks ettenähtud loomsed saadused, ning seepärast soovitasid nad lisada VIII lisa A osa 2. jaotisse „Füüsiline kontrollimine”, mille nimetus peale käesolevaga muutmist on „Füüsiline kontroll (nii juhuslik kui ka sihipärane)”, enne kannet „Inimtoiduks ette nähtud loomsed tooted” kande „Elusloomad”. |
| --- | --- |

(32)

Kokkuleppeosalised hindasid uuesti elusloomade ja loomsete saaduste piirikontrolle, mis on sätestatud kokkuleppe VIII lisa A osas. Kokkuleppeosalised soovitasid määrata identsuskontrollide määraks 100 %, mida kokkuleppeosalised võivad kohaldada oma äranägemisel. Peale selle soovitasid kokkuleppeosalised sätestada õigusliku aluse piirikontrolliga seotud ülesannete delegeerimiseks vastutavale isikule või asutusele. Võttes aluseks kahepoolsete kaubandussuhete väga head tulemused ja usaldusväärsuse, soovitasid kokkuleppeosalised inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste puhul vähendada füüsiliste kontrollide sagedust 2 protsendilt 1 protsendile. Kokkuleppeosalised selgitasid veel, et seoses füüsilise kontrolli jaoks tehtavate uuringute sagedusega kuuluvad inimtoiduks ettenähtud elusloomad samasse kategooriasse kui inimtoiduks ettenähtud loomsed saadused, ning seepärast soovitasid nad lisada VIII lisa A osa 2. jaotisse „Füüsiline kontrollimine”, mille nimetus peale käesolevaga muutmist on „Füüsiline kontroll (nii juhuslik kui ka sihipärane)”, enne kannet „Inimtoiduks ette nähtud loomsed tooted” kande „Elusloomad”.

| (33) | Pärast piirikontrollide kontrollilõivude läbivaatamist soovitasid kokkuleppeosalised ajakohastada neid lõive kokkuleppe VIII lisa B osas. Liitu eksporditavate Uus-Meremaa toodete puhul soovitasid kokkuleppeosalised kontrollilõive kohaldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (18) V lisaga ning vähendada neid 22,5 %. Vähendamise määra arvutamise aluseks võeti eeldus, et Uus-Meremaa impordi füüsiliste kontrollide määr on ainult 10 % tavapärastest füüsilistest kontrollidest, mida kohaldatakse kolmandate riikide puhul, ning et füüsiliste kontrollide kulud moodustavad 25 % kogulõivudest. Uus-Meremaale eksporditavate liidu toodete puhul erinevad saadetised, mille puhul tehakse dokumentide ja identsuskontrolli, ja saadetised, mille puhul tehakse neile lisaks ka füüsilist kontrolli. Lisaks on sätestatud Uus-Meremaa kontrollilõivude kohandamine vastavalt inflatsioonile. |
| --- | --- |

(33)

Pärast piirikontrollide kontrollilõivude läbivaatamist soovitasid kokkuleppeosalised ajakohastada neid lõive kokkuleppe VIII lisa B osas. Liitu eksporditavate Uus-Meremaa toodete puhul soovitasid kokkuleppeosalised kontrollilõive kohaldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (18) V lisaga ning vähendada neid 22,5 %. Vähendamise määra arvutamise aluseks võeti eeldus, et Uus-Meremaa impordi füüsiliste kontrollide määr on ainult 10 % tavapärastest füüsilistest kontrollidest, mida kohaldatakse kolmandate riikide puhul, ning et füüsiliste kontrollide kulud moodustavad 25 % kogulõivudest. Uus-Meremaale eksporditavate liidu toodete puhul erinevad saadetised, mille puhul tehakse dokumentide ja identsuskontrolli, ja saadetised, mille puhul tehakse neile lisaks ka füüsilist kontrolli. Lisaks on sätestatud Uus-Meremaa kontrollilõivude kohandamine vastavalt inflatsioonile.

| (34) | Kokkuleppeosaliste seadustes tehtud muudatuste tõttu ei ole kokkuleppe lisades esitatud viited õigusaktidele ajakohased. Kokkuleppeosalised soovitavad seega ajakohastada lisades esitatud viited liidu ja Uus-Meremaa õigusaktidele. |
| --- | --- |

(34)

Kokkuleppeosaliste seadustes tehtud muudatuste tõttu ei ole kokkuleppe lisades esitatud viited õigusaktidele ajakohased. Kokkuleppeosalised soovitavad seega ajakohastada lisades esitatud viited liidu ja Uus-Meremaa õigusaktidele.

| (35) | Oma koosolekutel ja konverentsidel, mis toimusid 30.–31. märtsil 2009, 24. juunil 2010, 24. märtsil 2011, 29.–30. mail 2012 ja 12. detsembril 2013, osutas ühine korralduskomitee kõnealustele II, V, VII ja VIII lisas tehtavatele muudatustele ning soovitas need teha. |
| --- | --- |

(35)

Oma koosolekutel ja konverentsidel, mis toimusid 30.–31. märtsil 2009, 24. juunil 2010, 24. märtsil 2011, 29.–30. mail 2012 ja 12. detsembril 2013, osutas ühine korralduskomitee kõnealustele II, V, VII ja VIII lisas tehtavatele muudatustele ning soovitas need teha.

| (36) | Kõnealuste soovituste tulemusel on asjakohane muuta kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisa vastavaid sätteid. |
| --- | --- |

(36)

Kõnealuste soovituste tulemusel on asjakohane muuta kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisa vastavaid sätteid.

| (37) | Kokkuleppe artikli 16 kohaselt lisadesse tehtavates muudatustes lepivad lepinguosalised kokku ühiselt kirjavahetuse teel. |
| --- | --- |

(37)

Kokkuleppe artikli 16 kohaselt lisadesse tehtavates muudatustes lepivad lepinguosalised kokku ühiselt kirjavahetuse teel.

| (38) | Vastavalt sellele tuleks kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisa soovitatud muudatused liidu nimel heaks kiita. |
| --- | --- |

(38)

Vastavalt sellele tuleks kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisa soovitatud muudatused liidu nimel heaks kiita.

| (39) | Kokkuleppe artikli 18 lõike 3 kohaselt peaksid kokkuleppe lisades kokkulepitud muudatused jõustuma alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui kokkuleppeosalised on teineteisele kirjalikult teatanud muudatuste heakskiitmiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest. |
| --- | --- |

(39)

Kokkuleppe artikli 18 lõike 3 kohaselt peaksid kokkuleppe lisades kokkulepitud muudatused jõustuma alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui kokkuleppeosalised on teineteisele kirjalikult teatanud muudatuste heakskiitmiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

| (40) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(40)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe artikli 16 alusel loodud ühise korralduskomitee soovitustele kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks muudatused kõnealuse kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisas.

Kirjavahetuse tekst, mis moodustab kokkuleppe Uus-Meremaaga, sealhulgas kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisa muudatused, lisatakse käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi peadirektor on volitatud Euroopa Liidu nimel kirjale alla kirjutama, et muuta see Euroopa Liidu jaoks siduvaks.

Artikkel 3

Kirjavahetuse vormis muutev kokkulepe, sealhulgas selle jõustumiskuupäev avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. veebruar 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis Andriukaitis

---

(1)  (EÜT L 57, 26.2.1997, lk 4.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 72/462/EMÜ, 12. detsember 1972, tervishoiu- ja veterinaarinspektsiooni probleemide kohta veiste ja sigade ning värske liha impordil kolmandatest riikidest (EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28).

2

(3)  Nõukogu direktiiv 2004/68/EÜ, 26. aprill 2004, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 321).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 854/2004, 29. aprill 2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 139, 30.4.2004, lk 206).

4

(5)  Nõukogu direktiiv 2002/99/EÜ, 16. detsember 2002, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11).

5

(6)  Komisjoni otsus 2003/24/EÜ, 30. detsember 2002, ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi väljatöötamise kohta (EÜT L 8, 14.1.2003, lk 44).

6

(7)  Komisjoni rakendusotsus 2013/503/EL, 11. oktoober 2013, millega tunnistatakse teatavad liidu piirkonnad varroosivabaks ning kehtestatakse lisatagatised, mis on vajalikud liidusiseses kaubanduses ja impordis, et kaitsta nende varroosivaba olukorda (ELT L 273, 15.10.2013, lk 38).

7

(8)  Komisjoni otsus 2010/270/EL, 6. mai 2010, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 1. ja 2. osa seoses veterinaarsertifikaatide näidistega põllumajandusettevõtetest pärit loomade ning mesilaste ja kimalaste jaoks (ELT L 118, 12.5.2010, lk 56).

8

(9)  Komisjoni määrus (EL) nr 15/2011, 10. jaanuar 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2074/2005 elusate kahepoolmeliste molluskite puhul mereliste biotoksiinide määramiseks kasutatavate tunnustatud kontrollimeetodite osas (ELT L 6, 11.1.2011, lk 3).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1774/2002, 3. oktoober 2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad (EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1069/2009, 21. oktoober 2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

11

(12)  Komisjoni määrus (EL) nr 142/2011, 25. veebruar 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

12

(13)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 668/2004, 10. märts 2004, millega muudetakse teatavaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 lisasid seoses kolmandatest riikidest pärit teatavate loomsete kõrvalsaaduste impordiga (ELT L 112, 19.4.2004, lk 1).

13

(14)  Komisjoni otsus 2003/56/EÜ, 24. jaanuar 2003, veterinaarsertifikaatide kohta elusloomade ja loomsete saaduste impordiks Uus-Meremaalt (EÜT L 22, 25.1.2003, lk 38).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 999/2001, 22. mai 2001, millega kehtestatakse teatavate transmissiivse spongioosse entsefalopaatia vältimise, kontrolli ja likvideerimise üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1).

15

(16)  Komisjoni otsus 2004/558/EÜ, 15. juuli 2004, millega rakendatakse nõukogu direktiiv 64/432/EMÜ, mis käsitleb veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavaid tagatisi ühendusesiseseks kaubanduseks veistega ja teatavate liikmesriikide esitatud tõrjeprogrammide heakskiitmist (ELT L 249, 23.7.2004, lk 20).

16

(17)  Komisjoni otsus 2008/185/EÜ, 21. veebruar 2008, Aujeszky haigusega seotud lisatagatiste kohta ühendusesiseses sigadega kauplemises ja Aujeszky haigust käsitleva teabe esitamise kriteeriumide kohta (ELT L 59, 4.3.2008, lk 19).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004, 29. aprill 2004, ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

18

---

LISA

KIRJAVAHETUSE VORMIS LEPING,

mis moodustab kokkuleppe Uus-Meremaaga Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva 17. detsembri 1996. aasta kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisa muutmise kohta

23. märts 2015

Lugupeetud pr Roche

Viidates Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva 17. detsembri 1996. aasta kokkuleppe artikli 16 lõikele 2, teen ettepaneku muuta nimetatud kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisa järgmiselt.

Vastavalt kõnealuse kokkuleppe artikli 16 lõike 1 alusel moodustatud ühise korralduskomitee soovitustele asendatakse II, V, VII ja VIII lisa käesolevale kirjale lisatud II, V, VII ja VIII lisaga.

Oleksin tänulik, kui Te kinnitaksite, et Uus-Meremaa nõustub kokkuleppe lisade kõnealuste muudatustega.

Viidates kokkuleppe artikli 18 lõikele 3, on mul hea meel Teile teatada, et Euroopa Liidu sisemenetlus muudatuste heakskiitmiseks on lõpetatud.

Lugupidamisega

Euroopa Liidu nimel

Ladislav MIKO

31. märts 2015

Austatud härra Miko

Viitan Teie kirjale, mis sisaldab Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva 17. detsembri 1996. aasta kokkuleppe II, V, VII ja VIII lisa kavandatud muudatuste üksikasju.

Mul on hea meel kinnitada, et Uus-Meremaa on nõus kavandatud muudatustega, mida on soovitanud kokkuleppe artikli 16 lõike 1 alusel moodustatud ühine korralduskomitee ja mille tekst on lisatud käesolevale kirjale.

Viidates kokkuleppe artikli 18 lõikele 3, on mul rõõm Teile teatada, et Uus-Meremaa sisemenetlus muudatuste heakskiitmiseks on lõpetatud.

Lugupidamisega

Uus-Meremaa pädeva asutuse nimel

Poliitika- ja Kaubandusministeeriumi asepeadirektor

Debora ROCHE

II LISA

VASTUTAVAD AMETIASUTUSED

A OSA

Uus-Meremaa

Sanitaar- ja veterinaariaküsimuste kontroll kuulub esmaste majandussektorite ministeeriumi (Ministry for Primary Industries) haldusalasse.

| — | Euroopa Liitu importimise puhul vastutab esmaste majandussektorite ministeerium sanitaarstandardite ja -nõuete (toiduhügieen) ja loomatervishoiu standardite ja nõuete (loomatervis) ning kokkulepitud sanitaar- ja loomatervishoiustandarditele ja nõuetele vastavust kinnitavate veterinaarsertifikaatide kehtestamise eest. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liitu importimise puhul vastutab esmaste majandussektorite ministeerium sanitaarstandardite ja -nõuete (toiduhügieen) ja loomatervishoiu standardite ja nõuete (loomatervis) ning kokkulepitud sanitaar- ja loomatervishoiustandarditele ja nõuetele vastavust kinnitavate veterinaarsertifikaatide kehtestamise eest.

| — | Uus-Meremaale importimise puhul vastutab esmaste majandussektorite ministeerium sanitaarstandardite ja -nõuete (toiduhügieen) ja loomatervishoiu standardite ja nõuete (loomatervis) kehtestamise eest. |
| --- | --- |

—

Uus-Meremaale importimise puhul vastutab esmaste majandussektorite ministeerium sanitaarstandardite ja -nõuete (toiduhügieen) ja loomatervishoiu standardite ja nõuete (loomatervis) kehtestamise eest.

B OSA

Euroopa Liit

Kontroll on jagatud liikmesriikide riiklike asutuste ja Euroopa Komisjoni vahel. Seoses sellega kohaldatakse järgmisi sätteid.

| — | Uus-Meremaale eksportimisel vastutab liikmesriik tootmistingimuste ja -nõuete kontrolli eest, sealhulgas kohustuslike kontrollide/auditite ja kokkulepitud standarditele ja nõuetele vastavust kinnitavate sanitaarsertifikaatide väljastamise eest. |
| --- | --- |

—

Uus-Meremaale eksportimisel vastutab liikmesriik tootmistingimuste ja -nõuete kontrolli eest, sealhulgas kohustuslike kontrollide/auditite ja kokkulepitud standarditele ja nõuetele vastavust kinnitavate sanitaarsertifikaatide väljastamise eest.

| — | Euroopa Liitu importimisel vastutab Euroopa Komisjon üldise koordineerimise, kontrollisüsteemide kontrollimise/auditite ja vajalike õiguslike meetmete eest, et tagada standardite ja nõuete ühetaoline kohaldamine siseturul. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liitu importimisel vastutab Euroopa Komisjon üldise koordineerimise, kontrollisüsteemide kontrollimise/auditite ja vajalike õiguslike meetmete eest, et tagada standardite ja nõuete ühetaoline kohaldamine siseturul.

V LISA

SANITAARMEETMETE TUNNUSTAMINE

Sõnastik

| Jah (1) | Kokkulepitud võrdväärsus. Kasutada tuleb VII lisa 1. jao punktis a esitatud tervisealaste kinnituste näidiseid. EL võib sätestada kokkuleppeosaliste vahel kokkulepitud näidise kohased impordisertifikaadid Uus-Meremaalt pärit elusloomade ja loomsete saaduste jaoks, mille staatus on TRACESis „Jah (1)”. |
| --- | --- |
| Jah (2) | Võrdväärsuses on põhimõtteliselt kokku lepitud. Lahendada on vaja mõni konkreetne küsimus. Kasutada tuleb importiva kokkuleppeosalise veterinaarsertifikaadi näidist või veterinaardokumente. |
| Jah (3) | Võrdväärsus tagatakse importiva kokkuleppeosalise nõuete järgimisega. Kasutada tuleb importiva kokkuleppeosalise veterinaarsertifikaadi näidist või veterinaardokumente. |
| NE | Ei ole hinnatud. Kasutada tuleb importiva kokkuleppeosalise veterinaarsertifikaadi näidist või veterinaardokumente. |
| E | Hindamisel – läbivaatamisel. Kasutada tuleb importiva kokkuleppeosalise veterinaarsertifikaadi näidist või veterinaardokumente. |
| [] | Küsimus tuleb kiiresti lahendada. |
| Ei | Ei ole võrdväärne ja/või on vaja täiendavat hindamist. Kauplemine on lubatud, kui eksportiv kokkuleppeosaline järgib importiva kokkuleppeosalise nõudeid. |
| N.A. | Ei kohaldata |
| ASF | Sigade Aafrika katk |
| BSE | Veiste spongioosne entsefalopaatia |
| BT | Lammaste katarraalne palavik |
| C | Celsius |
| CBPP | Veiste nakkav pleuropneumoonia |
| CSF | Sigade klassikaline katk |
| EL/NZ | Euroopa Liit/Uus-Meremaa |
| E-Cert | Uus-Meremaa ekspordi veterinaarsertifikaatide jaoks kasutatav elektrooniline andmeedastussüsteem |
| EIA | Hobuste nakkav kehvveresus |
| FMD | Suu- ja sõrataud |
| gst | Kaupade ja teenuste maks |
| HPNAI | Teatamiskohustusega kõrge patogeensusega linnugripp |
| HTST | Kõrge temperatuur/lühike aeg |
| IBR | Veiste infektsioosne rinotrahheiit |
| LPNAI | Teatamiskohustusega madala patogeensusega linnugripp |
| LSD | Nodulaarne dermatiit |
| min | minut(it) |
| ND | Newcastle'i haigus |
| Puuduvad | Eritingimusi ei ole |
| OIE | Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon |
| PAP | Töödeldud loomsed valgud |
| PPR | Väikemäletsejaliste katk |
| PRRS | Sigade respiratoor-reproduktiivne sündroom |
| RND | Veiste katk |
| SVD | Sigade vesikulaarhaigus |
| TRACES | Euroopa Liidu (ekspordi) veterinaarsertifikaatide jaoks kasutatav elektrooniline andmeedastussüsteem |
| TSE | Tansmissiivne spongioosne entsefalopaatia |
| UHT | Kõrgkuumutamine |
| VS | Vesikulaarne stomatiit |

Jah (1)

Kokkulepitud võrdväärsus. Kasutada tuleb VII lisa 1. jao punktis a esitatud tervisealaste kinnituste näidiseid. EL võib sätestada kokkuleppeosaliste vahel kokkulepitud näidise kohased impordisertifikaadid Uus-Meremaalt pärit elusloomade ja loomsete saaduste jaoks, mille staatus on TRACESis „Jah (1)”.

Jah (2)

Võrdväärsuses on põhimõtteliselt kokku lepitud. Lahendada on vaja mõni konkreetne küsimus. Kasutada tuleb importiva kokkuleppeosalise veterinaarsertifikaadi näidist või veterinaardokumente.

Jah (3)

Võrdväärsus tagatakse importiva kokkuleppeosalise nõuete järgimisega. Kasutada tuleb importiva kokkuleppeosalise veterinaarsertifikaadi näidist või veterinaardokumente.

NE

Ei ole hinnatud. Kasutada tuleb importiva kokkuleppeosalise veterinaarsertifikaadi näidist või veterinaardokumente.

E

Hindamisel – läbivaatamisel. Kasutada tuleb importiva kokkuleppeosalise veterinaarsertifikaadi näidist või veterinaardokumente.

[]

Küsimus tuleb kiiresti lahendada.

Ei

Ei ole võrdväärne ja/või on vaja täiendavat hindamist. Kauplemine on lubatud, kui eksportiv kokkuleppeosaline järgib importiva kokkuleppeosalise nõudeid.

N.A.

Ei kohaldata

ASF

Sigade Aafrika katk

BSE

Veiste spongioosne entsefalopaatia

BT

Lammaste katarraalne palavik

C

Celsius

CBPP

Veiste nakkav pleuropneumoonia

CSF

Sigade klassikaline katk

EL/NZ

Euroopa Liit/Uus-Meremaa

E-Cert

Uus-Meremaa ekspordi veterinaarsertifikaatide jaoks kasutatav elektrooniline andmeedastussüsteem

EIA

Hobuste nakkav kehvveresus

FMD

Suu- ja sõrataud

gst

Kaupade ja teenuste maks

HPNAI

Teatamiskohustusega kõrge patogeensusega linnugripp

HTST

Kõrge temperatuur/lühike aeg

IBR

Veiste infektsioosne rinotrahheiit

LPNAI

Teatamiskohustusega madala patogeensusega linnugripp

LSD

Nodulaarne dermatiit

min

minut(it)

ND

Newcastle'i haigus

Puuduvad

Eritingimusi ei ole

OIE

Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon

PAP

Töödeldud loomsed valgud

PPR

Väikemäletsejaliste katk

PRRS

Sigade respiratoor-reproduktiivne sündroom

RND

Veiste katk

SVD

Sigade vesikulaarhaigus

TRACES

Euroopa Liidu (ekspordi) veterinaarsertifikaatide jaoks kasutatav elektrooniline andmeedastussüsteem

TSE

Tansmissiivne spongioosne entsefalopaatia

UHT

Kõrgkuumutamine

VS

Vesikulaarne stomatiit

1. jagu

Iduplasma ja elusloomad

| Kaup | Euroopa Liidu eksport Uus-Meremaale (1) | Uus-Meremaa eksport Euroopa Liitu |
| --- | --- | --- |
| Kaubandustingimused | Võrdväärsus | Eritingimused | Tegevus | Kaubandustingimused | Võrdväärsus | Eritingimused | Tegevus |
| Euroopa Liidu standardid | Uus-Meremaa standardid | Uus-Meremaa standardid | Euroopa Liidu standardid | |
| 1.   Sperma |
| — | Veised |

Kaup

Euroopa Liidu eksport Uus-Meremaale (1)

Uus-Meremaa eksport Euroopa Liitu

Kaubandustingimused

Võrdväärsus

Eritingimused

Tegevus

Kaubandustingimused

Võrdväärsus

Eritingimused

Tegevus

Euroopa Liidu standardid

Uus-Meremaa standardid

Uus-Meremaa standardid

Euroopa Liidu standardid

1.   Sperma

—

Veised

88/407/EMÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Vt 28. jaotis:

| — | Q-palavik |
| --- | --- |

—

Q-palavik

| — | Lammaste katarraalne palavik |
| --- | --- |

—

Lammaste katarraalne palavik

Loomsete saaduste seadus 1999

88/407/EMÜ

2011/630/EL

E

IBR

vt 28. jaotis

EL peab kaaluma, kas sperma testimine IBRi tuvastamiseks, kasutades OIE poolt heakskiidetud PCR-meetodit, tagab võrdväärse vabaduse IBRist.

| — | Lambad/kitsed |
| --- | --- |

—

Lambad/kitsed

92/65/EMÜ

2010/470/EL

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Ei

Loomsete saaduste seadus 1999

92/65/EMÜ

2010/472/EL

NE

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

90/429/EMÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

90/429/EMÜ

2012/137/EL

NE

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

92/65/EMÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Ei

Loomsete saaduste seadus 1999

92/65/EMÜ

Ei

| — | Hobused |
| --- | --- |

—

Hobused

92/65/EMÜ

2010/470/EL

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (3)

Loomsete saaduste seadus 1999

92/65/EMÜ

2004/211/EÜ

2010/471/EL

Jah (3)

| — | Koerad |
| --- | --- |

—

Koerad

92/65/EMÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

92/65/EMÜ

NE

2.   Embrüod (välja arvatud embrüod, mille läbipaistev vööde läbistatakse)

| — | Veised

  in vivo saadud embrüod |
| --- | --- |

—

Veised

in vivo saadud embrüod

89/556/EMÜ

Bioohutuse seadus 1993

Jah (1)

Vt 28. jaotis:

| — | Q-palavik |
| --- | --- |

—

Q-palavik

| — | Veiste viirusdiarröa (II tüüp) |
| --- | --- |

—

Veiste viirusdiarröa (II tüüp)

Loomsete saaduste seadus 1999

89/556/EMÜ

2006/168/EÜ

Jah (1)

in vitro saadud embrüod

89/556/EMÜ

Bioohutuse seadus 1993

Jah (1)

Vt 28. jaotis:

| — | Q-palavik |
| --- | --- |

—

Q-palavik

| — | Veiste viirusdiarröa (II tüüp) |
| --- | --- |

—

Veiste viirusdiarröa (II tüüp)

Loomsete saaduste seadus 1999

Jah (3)

| — | Lambad/kitsed |
| --- | --- |

—

Lambad/kitsed

92/65/EMÜ

2010/470/EL

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Ei

Loomsete saaduste seadus 1999

92/65/EMÜ

2010/472/EL

NE

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

92/65/EMÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

92/65/EMÜ

NE

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

92/65/EMÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Ei

Loomsete saaduste seadus 1999

92/65/EMÜ

Ei

| — | Hobused |
| --- | --- |

—

Hobused

92/65/EMÜ

2010/470/EL

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

92/65/EMÜ

2004/211/EÜ

2010/471/EL

Jah (3)

| — | Kodulindude haudemunad |
| --- | --- |

—

Kodulindude haudemunad

2009/158/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Ei

Loomsete saaduste seadus 1999

2009/158/EÜ

Määrus (EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

Salmonelloos

vt 28. jaotis

| — | Silerinnaliste lindude haudemunad |
| --- | --- |

—

Silerinnaliste lindude haudemunad

NE

3.   Elusloomad

| — | Veised |
| --- | --- |

—

Veised

64/432/EMÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Ei

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EL) nr 206/2010 |
| --- | --- |

(EL) nr 206/2010

Jah (3)

IBR

vt 28. jaotis

| — | Lambad/kitsed |
| --- | --- |

—

Lambad/kitsed

91/68/EMÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Ei

Loomsete saaduste seadus 1999

2004/212/EÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EL) nr 206/2010 |
| --- | --- |

(EL) nr 206/2010

Jah (3)

EL peab kaaluma Uus-Meremaa skreipist vabaks tunnistamist.

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

64/432/EMÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrus (EL) nr 206/2010

Jah (3)

Aujeszky haigus – vt 28. jaotis

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

2004/68/EÜ

92/65/EMÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

2004/68/EÜ

Määrus (EL) nr 206/2010

Jah (3)

| — | Hobuslased |
| --- | --- |

—

2009/156/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (3)

Loomsete saaduste seadus 1999

92/260/EMÜ:

93/195/EMÜ

93/196/EMÜ

93/197/EMÜ

2004/211/EÜ

2009/156/EÜ

2010/57/EL

Jah (3)

EIA

vt 28. jaotis

| — | Koerad, kassid ja valgetuhkrud |
| --- | --- |

—

Koerad, kassid ja valgetuhkrud

Kaubanduslik:

| | 92/65/EMÜ |
| --- | --- |

92/65/EMÜ

| | 2013/519/EL |
| --- | --- |

2013/519/EL

Mittekaubanduslik:

2003/803/EÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 998/2003 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 998/2003

| | (EL) nr 576/2013 |
| --- | --- |

(EL) nr 576/2013

| | (EL) nr 577/2013 |
| --- | --- |

(EL) nr 577/2013

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (3)

Marutaud – vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

Kaubanduslik import:

| | 92/65/EMÜ |
| --- | --- |

92/65/EMÜ

| | 2011/874/EL |
| --- | --- |

2011/874/EL

| | 2013/519/EL |
| --- | --- |

2013/519/EL

Mittekaubanduslik:

| | 2011/874/EL |
| --- | --- |

2011/874/EL

| | 2013/519/EL |
| --- | --- |

2013/519/EL

| | 2013/520/EL |
| --- | --- |

2013/520/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 998/2003 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 998/2003

| | (EL) nr 576/2013 |
| --- | --- |

(EL) nr 576/2013

| | (EL) nr 577/2013 |
| --- | --- |

(EL) nr 577/2013

Jah (3)

Marutaud

Vt 28. jaotis

| — | Eluskodulinnud |
| --- | --- |

—

Eluskodulinnud

2009/158/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Ei

Loomsete saaduste seadus 1999

2009/159/EÜ

Määrus (EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

Salmonelloos

vt 28. jaotis

| — | Silerinnalised linnud |
| --- | --- |

—

Silerinnalised linnud

NE

NE

| — | Elusmesilased, -kimalased, sealhulgas mesilaste/kimalaste iduplasma |
| --- | --- |

—

Elusmesilased, -kimalased, sealhulgas mesilaste/kimalaste iduplasma

92/65/EMÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

92/65/EMÜ

2013/503/EL

Määrus (EL) nr 206/2010

Jah (1)

Mesilased/kimalased

vt 28. jaotis

Ei kaubelda komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 503/2013 lisas loetletud liikmesriikide ja piirkondadega.

2. jagu

Inimtoiduks ettenähtud liha (sealhulgas värske liha ja värske kodulinnuliha, tehistingimustes peetavate ja looduslike ulukite liha), hakkliha, lihavalmistised ja lihatooted

| Kaup | Euroopa Liidu eksport Uus-Meremaale | Uus-Meremaa eksport Euroopa Liitu |
| --- | --- | --- |
| Kaubandustingimused | Võrdväärsus | Eritingimused | Tegevus | Kaubandustingimused | Võrdväärsus | Eritingimused | Tegevus |
| Euroopa Liidu standardid | Uus-Meremaa standardid | Uus-Meremaa standardid | Euroopa Liidu standardid |
| 4.   Liha |
| 4.A.   
  Värske liha vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 määratlusele. Sealhulgas hakkliha ja inimtoiduks ettenähtud töötlemata (värske) veri/kondid/rasv. |
| Loomatervis







  — | Mäletsejad |

Kaup

Euroopa Liidu eksport Uus-Meremaale

Uus-Meremaa eksport Euroopa Liitu

Kaubandustingimused

Võrdväärsus

Eritingimused

Tegevus

Kaubandustingimused

Võrdväärsus

Eritingimused

Tegevus

Euroopa Liidu standardid

Uus-Meremaa standardid

Uus-Meremaa standardid

Euroopa Liidu standardid

4.   Liha

Värske liha vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 määratlusele. Sealhulgas hakkliha ja inimtoiduks ettenähtud töötlemata (värske) veri/kondid/rasv.

Loomatervis

—

Mäletsejad

| — | Hobuslased |
| --- | --- |

—

Hobuslased

2002/99/EÜ Määrus

(EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EL) nr 206/2010 |
| --- | --- |

(EL) nr 206/2010

Jah (1)

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

Määrus (EL) nr 206/2010

Jah (1)

Rahvatervis

Määrused

| | (EÜ) (2) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) (2) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) (2) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) (2) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EL) nr 206/2010 |
| --- | --- |

(EL) nr 206/2010

Jah (1)

Salmonelloos ja BSE

vt 28. jaotis

| — | Hakkliha peab olema külmutatud |
| --- | --- |

—

Hakkliha peab olema külmutatud

4.B.   Värske kodulinnuliha

Loomatervis

| — | Kodulinnud |
| --- | --- |

—

Kodulinnud

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Ei

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

| — | Kalkunid |
| --- | --- |

—

Kalkunid

Jah (3)

NE

Rahvatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 798/2008 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 798/2008

NE

4.C.   Tehistingimustes peetavate ulukite liha

Loomatervis

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

Määrus (EL) nr 206/2010

Jah (1)

| — | Küülikud |
| --- | --- |

—

Küülikud

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 119/2009

Jah (1)

| — | Muud maismaaimetajad |
| --- | --- |

—

Muud maismaaimetajad

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 119/2009

Jah (1)

| — | Jahilinnud
  (sealhulgas silerinnalised linnud) |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

(sealhulgas silerinnalised linnud)

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Ei

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

Rahvatervis

| — | Maismaaimetajad |
| --- | --- |

—

Maismaaimetajad

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 119/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 119/2009

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2011/163/EL

Määrus

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 798/2008 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

| — | Silerinnalised linnud |
| --- | --- |

—

Silerinnalised linnud

Jah (1)

Jah (1)

4.D.   Looduslike ulukite liha

Loomatervis

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

| — | Küülikud |
| --- | --- |

—

Küülikud

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 119/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 119/2009

| | (EL) nr 206/2010 |
| --- | --- |

(EL) nr 206/2010

Jah (1)

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

CSF ja PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 119/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 119/2009

| | (EL) nr 206/2010 |
| --- | --- |

(EL) nr 206/2010

Jah (1)

| — | Muud looduslikud maismaaimetajad |
| --- | --- |

—

Muud looduslikud maismaaimetajad

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 119/2009

NE

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

Rahvatervis

| — | Looduslikes tingimustes elavad maismaaimetajad |
| --- | --- |

—

Looduslikes tingimustes elavad maismaaimetajad

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 119/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 119/2009

Jah (1)

Nülgimata ja siseelunditest puhastamata looduslikud jäneslased tuleb jahutada temperatuurini + 4 °C maksimaalselt 15 päeva enne selle liha kavandatavat importimise aega.

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 798/2008 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 798/2008

NE

5.   Lihavalmistised

5.A.   Värskest lihast lihavalmistised

Loomatervis

| — | Mäletsejad |
| --- | --- |

—

Mäletsejad

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

2002/99/EÜ Määrus

(EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

2000/572/EÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

Rahvatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

2000/572/EÜ

2011/163/EL

Määrus

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

Ainult külmutatud

BSE

vt 28. jaotis

5.B.   Värskest kodulinnulihast saadud lihavalmistised

Loomatervis

| — | Kodulinnud |
| --- | --- |

—

Kodulinnud

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Ei

Loomsete saaduste seadus 1999

2000/572/EÜ 2002/99/EÜ

Määrus

(EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

| — | Kalkunid |
| --- | --- |

—

Kalkunid

Jah (3)

NE

Rahvatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Loomsete saaduste seadus 1999

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2000/572/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

NE

Ainult külmutatud

5.C.   Tehistingimustes peetavate ulukite lihast saadud lihavalmistised

Loomatervis

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EL) nr 206/2010

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2000/572/EÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EL) nr 206/2010

Jah (1)

| — | Küülikud |
| --- | --- |

—

Küülikud

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2000/572/EÜ

2002/99/EÜ

Jah (1)

| — | Silerinnalised linnud |
| --- | --- |

—

Silerinnalised linnud

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Ei

Loomsete saaduste seadus 1999

2000/572/EÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Ei

Loomsete saaduste seadus 1999

2000/572/EÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

Rahvatervis

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

| — | Küülikud |
| --- | --- |

—

Küülikud

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2000/572/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

Ainult külmutatud

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

| — | Silerinnalised linnud |
| --- | --- |

—

Silerinnalised linnud

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

2000/572/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 798/2008 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 798/2008

NE

Jah (1)

5.D.   Looduslike ulukite lihast saadud lihavalmistised

Loomatervis

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

| — | Küülikud |
| --- | --- |

—

Küülikud

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2000/572/EÜ

2002/99/EÜ

Jah (1)

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

CSF ja PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

2000/572/EÜ

2002/99/EÜ

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Ei

Loomsete saaduste seadus 1999

2000/572/EÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

Rahvatervis

| — | Looduslikes tingimustes elavad maismaaimetajad |
| --- | --- |

—

Looduslikes tingimustes elavad maismaaimetajad

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2000/572/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

Ainult külmutatud

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

2000/572/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 798/2008 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 798/2008

NE

6.   Lihatooted

6.A.   Värskest lihast saadud lihatooted

Loomatervis

| — | Mäletsejad |
| --- | --- |

—

Mäletsejad

| — | Hobused |
| --- | --- |

—

Hobused

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

2002/99/EÜ Määrus

(EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

Rahvatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

6.B.   Värskest kodulinnulihast saadud lihatooted

Loomatervis

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Määrus (EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

Rahvatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 798/2008 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 798/2008

NE

6.C.   Tehistingimustes peetavate ulukite lihast saadud lihatooted

Loomatervis

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

| — | Küülikud |
| --- | --- |

—

Küülikud

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Jah (1)

| — | Silerinnalised linnud |
| --- | --- |

—

Silerinnalised linnud

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Määrus (EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

| — | Muud jahilinnud |
| --- | --- |

—

Muud jahilinnud

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Jah (3)

Rahvatervis

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

| — | Küülikud |
| --- | --- |

—

Küülikud

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused (EÜ)

| | nr 852/2004 |
| --- | --- |

nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 798/2008 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

| — | Silerinnalised linnud |
| --- | --- |

—

Silerinnalised linnud

Jah (1)

Jah (1)

6.D.   Looduslike ulukite lihast saadud lihatooted

Loomatervis

Looduslikud ulukid

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

CSF ja PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Jah (1)

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

| — | Küülikud |
| --- | --- |

—

Küülikud

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Määrus (EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

Rahvatervis

Looduslikud ulukid

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 798/2008 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 798/2008

NE

3. jagu

Muud inimtoiduks ettenähtud tooted

| Kaup | Euroopa Liidu eksport Uus-Meremaale1 | Uus-Meremaa eksport Euroopa Liitu |
| --- | --- | --- |
| Kaubandustingimused | Võrdväärsus | Eritingimused | Tegevus | Kaubandustingimused | Võrdväärsus | Eritingimused | Tegevus |
| Euroopa Liidu standardid | Uus-Meremaa standardid | Uus-Meremaa standardid | Euroopa Liidu standardid |
| 7.   Inimtoiduks ettenähtud tooted |
| 7.A.   Loomasooled |
| Loomatervis







  — | Veised |

Kaup

Euroopa Liidu eksport Uus-Meremaale1

Uus-Meremaa eksport Euroopa Liitu

Kaubandustingimused

Võrdväärsus

Eritingimused

Tegevus

Kaubandustingimused

Võrdväärsus

Eritingimused

Tegevus

Euroopa Liidu standardid

Uus-Meremaa standardid

Uus-Meremaa standardid

Euroopa Liidu standardid

7.   Inimtoiduks ettenähtud tooted

7.A.   Loomasooled

Loomatervis

—

Veised

| — | Lambad |
| --- | --- |

—

Lambad

| — | Kitsed |
| --- | --- |

—

Kitsed

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2003/779/EÜ

2007/777/EÜ

477/2010/EL

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

Rahvatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

7.B.   Inimtoiduks ettenähtud töödeldud kondid ja konditooted

Loomatervis

Värske liha:

| — | Mäletsejad |
| --- | --- |

—

Mäletsejad

| — | Hobused |
| --- | --- |

—

Hobused

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ Määrus

(EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

| — | Kodulinnud |
| --- | --- |

—

Kodulinnud

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Jah (3)

Tehistingimustes peetavad ulukid

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

92/118/EÜ

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

92/118//EMÜ

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Jah (3)

Looduslikud ulukid

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

92/118/EÜ

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

CSF ja PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Jah (3)

Rahvatervis

Värske liha:

| — | Mäletsejad |
| --- | --- |

—

Mäletsejad

| — | Hobused |
| --- | --- |

—

Hobused

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Kodulinnud

Värske liha

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

2007/777/EÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

NE

Tehistingimustes peetavad ulukid

| — | Imetajad |
| --- | --- |

—

Imetajad

92/118/EMÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

2007/777/EÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

NE

Looduslikud ulukid

| — | Imetajad |
| --- | --- |

—

Imetajad

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

2007/777/EÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

NE

7.C.   Inimtoiduks ettenähtud töödeldud loomne valk

Loomatervis

Töödeldud loomne valk, mis on saadud värskest lihast

| — | Mäletsejad |
| --- | --- |

—

Mäletsejad

| — | Hobused |
| --- | --- |

—

Hobused

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

477/2010/EL Määrus

(EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

Kodulinnud

Töödeldud loomne valk, mis on saadud värskest lihast

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Loomsete saaduste seadus 1999

94/438/EÜ

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Jah (3)

Tehistingimustes peetavad ulukid

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

477/2010/EL Määrus

(EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Jah (3)

Looduslikud ulukid

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

CSF ja PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

477/2010/EL Määrus

(EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Jah (3)

Rahvatervis

Töödeldud loomne valk, mis on saadud värskest lihast

| — | Mäletsejad |
| --- | --- |

—

Mäletsejad

| — | Hobused |
| --- | --- |

—

Hobused

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Kodulinnud

Töödeldud loomne valk, mis on saadud värskest lihast

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

NE

Tehistingimustes peetavad ulukid

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EL) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EL) nr 854/2004

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

NE

Looduslikud ulukid

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

NE

7.D.   Inimtoiduks ettenähtud veri ja veretooted

Loomatervis

Värskest lihast saadud veri ja veretooted

| — | Mäletsejad |
| --- | --- |

—

Mäletsejad

| — | Hobused |
| --- | --- |

—

Hobused

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

92/118/EMÜ 2002/99/EÜ

Määrus

(EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EL) nr 206/2010 |
| --- | --- |

(EL) nr 206/2010

Jah (1)

Kodulinnud

Veri ja veretooted värskest kodulinnulihast

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ Määrus

(EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

Tehistingimustes peetavad ulukid

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ Määrus

(EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Jah (3)

Looduslikud ulukid

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

CSF ja PRRS

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Jah (3)

Rahvatervis

| — | Mäletsejad |
| --- | --- |

—

Mäletsejad

| — | Hobused |
| --- | --- |

—

Hobused

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

Värske liha

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Kodulinnud

Värske liha

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

NE

Tehistingimustes peetavad ulukid

| — | Imetajad |
| --- | --- |

—

Imetajad

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

NE

Looduslikud ulukid

| — | Imetajad |
| --- | --- |

—

Imetajad

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

NE

7.E.   Inimtoiduks ettenähtud pekk ja sulatatud rasv

Loomatervis

Koduloomad (imetajad)

Värskest lihast saadud tooted

| — | Mäletsejad |
| --- | --- |

—

Mäletsejad

| — | Hobused |
| --- | --- |

—

Hobused

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

92/118/EMÜ 2002/99/EÜ

Määrus

(EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

Kodulinnud

Värskest lihast saadud tooted

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Määrus (EÜ) nr 798/2008

Jah (3)

Tehistingimustes peetavad ulukid

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Jah (3)

Looduslikud ulukid

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

CSF – vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

Kuumtöödeldud

Pika säilimisajaga

F03 töötlus

Jah (3)

Rahvatervis

| — | Mäletsejad |
| --- | --- |

—

Mäletsejad

| — | Hobused |
| --- | --- |

—

Hobused

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

Värske liha

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Kodulinnud

Värske liha

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

NE

Tehistingimustes peetavad ulukid

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

NE

Looduslikud ulukid

92/118/EMÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2007/777/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Jah (1)

NE

7.F.   Inimtoiduks ettenähtud želatiinid

Loomatervis

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

NE

Rahvatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

NE

BSE

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 2074/2005 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 2074/2005

NE

BSE

vt 28. jaotis

7.G.   Inimtoiduks ettenähtud kollageen

Loomatervis

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrus (EÜ) nr 999/2001

NE

Rahvatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

NE

BSE

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

NE

BSE

vt 28. jaotis

7.H.   Maod ja põied (soolatud, kuivatatud või kuumutatud, ning muud tooted)

Loomatervis

| — | Veised |
| --- | --- |

—

Veised

| — | Lambad |
| --- | --- |

—

Lambad

| — | Kitsed |
| --- | --- |

—

Kitsed

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

2002/99/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (3)

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

2007/777/EÜ

Määrus (EÜ) nr 999/2001

Jah (1)

Rahvatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

Inimtoiduks ettenähtud piim ja piimatooted Sealhulgas inimtoiduks ettenähtud ternespiim ja ternespiimapõhised tooted.

Loomatervis

Koduloomad (imetajad), sealhulgas

| — | Veised |
| --- | --- |

—

Veised

| — | Pühvlid |
| --- | --- |

—

Pühvlid

| — | Lambad |
| --- | --- |

—

Lambad

| — | Kitsed |
| --- | --- |

—

Kitsed

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

Määrus (EL) nr 605/2010

Jah (1)

Rahvatervis

| — | Pastöriseeritud |
| --- | --- |

—

Pastöriseeritud

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EL) nr 605/2010 |
| --- | --- |

(EL) nr 605/2010

Jah (1)

| — | Pastöriseerimata, termiseeritud juustud |
| --- | --- |

—

Pastöriseerimata, termiseeritud juustud

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Toiduseadus 1981

Uus–Meremaa toidustandardid 2002 (piima ja piimatoodete töötlemine)

Jah (1)

Termiseeritud juustud

vt 28. jaotis

Toiduseadus 1981 Loomsete saaduste seadus (1999)

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EL) nr 605/2010 |
| --- | --- |

(EL) nr 605/2010

Jah (1)

| — | Pastöriseerimata piimatooted (välja arvatud toorpiim) |
| --- | --- |

—

Pastöriseerimata piimatooted (välja arvatud toorpiim)

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Toiduseadus 1981

Loomsete saaduste seadus (1999)

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EL) nr 605/2010 |
| --- | --- |

(EL) nr 605/2010

Jah (1)

9.   Inimtoiduks ettenähtud kalandustooted (välja arvatud eluskalad)

Loomatervishoid

Looduslikes tingimustes elavad mereloomad

| — | Merikogerlased |
| --- | --- |

—

Merikogerlased

| — | Munad/kalamari |
| --- | --- |

—

Munad/kalamari

| — | Limused |
| --- | --- |

—

Limused

| — | Okasnahksed |
| --- | --- |

—

Okasnahksed

| — | Mantelloomad, kõhtjalgsed ja koorikloomad |
| --- | --- |

—

Mantelloomad, kõhtjalgsed ja koorikloomad

2002/99/EÜ Määrus

(EÜ) nr 1251/2008

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Lõhelased

vt 28. jaotis

Munad/kalamari

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrus (EÜ) nr 1251/2008

Jah (1)

Looduslik magevesi

| — | Lõhelased |
| --- | --- |

—

Lõhelased

| — | Munad/kalamari |
| --- | --- |

—

Munad/kalamari

| — | Vähid |
| --- | --- |

—

Vähid

2002/99/EÜ Määrus

(EÜ) nr 1251/2008

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Lõhelased

vt 28. jaotis

Munad/kalamari

vt 28. jaotis

Vähid (külmutatud või töödeldud)

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrus (EÜ) nr 1251/2008

Jah (1)

Vähid (külmutatud või töödeldud)

| — | Merikogerlased (mitte lõhelased) |
| --- | --- |

—

Merikogerlased (mitte lõhelased)

| — | Limused |
| --- | --- |

—

Limused

| — | Koorikloomad |
| --- | --- |

—

Koorikloomad

2002/99/EÜ Määrus

(EÜ) nr 1251/2008

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrus (EÜ) nr 1251/2008

Jah (1)

Vesiviljelustooted (kasvatatud mere- ja magedas vees)

| — | Lõhelased |
| --- | --- |

—

Lõhelased

| — | Munad/kalamari |
| --- | --- |

—

Munad/kalamari

2002/99/EÜ Määrus

(EÜ) nr 1251/2008

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Lõhelased

vt 28. jaotis

Munad/kalamari

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrus (EÜ) nr 1251/2008

Jah (1)

Lõhelased (ilma sisikonnata)

| — | Limused, okasnahksed, |
| --- | --- |

—

Limused, okasnahksed,

| — | Mantelloomad, kõhtjalgsed ja koorikloomad |
| --- | --- |

—

Mantelloomad, kõhtjalgsed ja koorikloomad

2002/99/EÜ Määrus

(EÜ) nr 1251/2008

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Külmutatud või töödeldud

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrus (EÜ) nr 1251/2008

Jah (1)

Külmutatud või töödeldud

| — | Merikogerlased (mitte lõhelased) |
| --- | --- |

—

Merikogerlased (mitte lõhelased)

2002/99/EÜ Määrus

(EÜ) nr 1251/2008

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrus (EÜ) nr 1251/2008

Jah (1)

Rahvatervis

| — | Merikogerlased |
| --- | --- |

—

Merikogerlased

| — | Munad/kalamari |
| --- | --- |

—

Munad/kalamari

| — | Karbid, okasnahksed Mantelloomad, kõhtjalgsed ja koorikloomad |
| --- | --- |

—

Karbid, okasnahksed Mantelloomad, kõhtjalgsed ja koorikloomad

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2011/163/EL

(vesiviljelus)

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 2074/2005 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 2074/2005

Jah (1)

10.   Elusad kalad, limused, koorikloomad, sealhulgas munad ja sugurakud

Loomatervis

Inimtoiduks

| — | elusad limused, okasnahksed, mantelloomad, kõhtjalgsed |
| --- | --- |

—

elusad limused, okasnahksed, mantelloomad, kõhtjalgsed

| — | elusad koorikloomad |
| --- | --- |

—

elusad koorikloomad

| — | elusad merikogerlased |
| --- | --- |

—

elusad merikogerlased

| — | muud veeloomad |
| --- | --- |

—

muud veeloomad

93/53//EMÜ

95/70/EÜ

2002/99/EÜ Määrus

(EÜ) nr 1251/2008

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrus (EÜ) nr 1251/2008

Jah (1)

Aretamiseks, kasvatamiseks, pidamiseks, ülekandmiseks

| — | elusad limused ja kalad |
| --- | --- |

—

elusad limused ja kalad

93/53/EMÜ

95/70/EÜ

Määrus (EÜ) nr 1251/2008

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrus (EÜ) nr 1251/2008

Jah (3)

Rahvatervis

| — | elusad merikogerlased |
| --- | --- |

—

elusad merikogerlased

| — | elusad limused, okasnahksed, mantelloomad, kõhtjalgsed |
| --- | --- |

—

elusad limused, okasnahksed, mantelloomad, kõhtjalgsed

| — | elusad koorikloomad |
| --- | --- |

—

elusad koorikloomad

| — | Muud kalad |
| --- | --- |

—

Muud kalad

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

2011/163/EL

(inimtoiduks ettenähtud vesiviljelustooted)

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 2074/2005 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 2074/2005

Jah (1)

11.   Mitmesugused inimtoiduks ettenähtud tooted

11.A.   Mesi

Loomatervis

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

2002/99/EÜ

Jah (3)

Rahvatervis

2001/110/EÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

2001/110/EÜ

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 2074/2005 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 2074/2005

Jah (3)

11.B.   Konnakoivad

Loomatervis

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

NE

Rahvatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 2074/2005 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 2074/2005

NE

11.C.   Inimtoiduks ettenähtud teod

Loomatervis

2002/99/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

NE

Rahvatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 2074/2005 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 2074/2005

NE

11.D.   Munatooted

Loomatervis

2002/99/EÜ

2009/158/EÜ

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

2002/99/EÜ

2009/158/EÜ

NE

Rahvatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Toiduseadus 1981

Tervishoiuseadus 1956

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

2011/163/EL

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 798/2008 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 798/2008

NE

4. jagu

Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud tooted

| Kaup | Euroopa Liidu eksport Uus-Meremaale1 | Uus-Meremaa eksport Euroopa Liitu |
| --- | --- | --- |
| Kaubandustingimused | Võrdväärsus | Eritingimused | Tegevus | Kaubandustingimused | Võrdväärsus | Eritingimused | Tegevus |
| Euroopa Liidu standardid | Uus-Meremaa standardid | Uus-Meremaa standardid | Euroopa Liidu standardid |
| 12.   Lemmikloomatoidu tootmise või tehnilise otstarbega loomasooled |
| Loomatervis







  — | Veised |

Kaup

Euroopa Liidu eksport Uus-Meremaale1

Uus-Meremaa eksport Euroopa Liitu

Kaubandustingimused

Võrdväärsus

Eritingimused

Tegevus

Kaubandustingimused

Võrdväärsus

Eritingimused

Tegevus

Euroopa Liidu standardid

Uus-Meremaa standardid

Uus-Meremaa standardid

Euroopa Liidu standardid

12.   Lemmikloomatoidu tootmise või tehnilise otstarbega loomasooled

Loomatervis

—

Veised

| — | Lambad |
| --- | --- |

—

Lambad

| — | Kitsed |
| --- | --- |

—

Kitsed

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (2)

Kohaldatakse TSEga seotud piiranguid

Loomsete saaduste seadus 1999

2003/779/EÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Rahvatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Tervishoiuseadus 1956

Põllumajanduses kasutatavate ainete ja veterinaarias kasutatavate ravimite seadus 1997

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

13.   Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud piim, piimatooted ja ternespiim

Loomatervis

| — | Veised |
| --- | --- |

—

Veised

| — | Lambad |
| --- | --- |

—

Lambad

| — | Kitsed |
| --- | --- |

—

Kitsed

Pastöriseeritud, kõrgkuumutatud või steriliseeritud

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

Pastöriseerimata ternespiim ja piim kasutamiseks väljaspool söödaahelat

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (3)

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (3)

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

14.   Kondid, sarved, sõrad ja kabjad ning nendest valmistatud tooted (v.a kondi-, sarve-, sõra- ja kabjajahu), mis ei ole mõeldud söödamaterjaliks, orgaaniliseks väetiseks või mullaparandusaineks

Loomatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

15.   Loomasööda valmistamiseks ettenähtud töödeldud (sulatatud) loomne valk

Loomatervis

Töödeldud loomne valk, mis on ettenähtud lemmikloomatoidu valmistamiseks

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Töödeldud loomne valk, mis ei pärine imetajatelt, vaid

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

| — | kaladelt |
| --- | --- |

—

kaladelt

Jah (1)

Jah (1)

| — | lindudelt |
| --- | --- |

—

lindudelt

Jah (2)

70 °C/50 min

80 °C/9 min või 100 °C/1 min

või võrdväärne

Jah (1)

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

16.   Töödeldud veri ja veretooted (v.a hobuslaste seerum) kasutamiseks väljaspool söödaahelat

Loomatervis

| — | Veised, lambad, kitsed, sead |
| --- | --- |

—

Veised, lambad, kitsed, sead

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

| — | Hobuslased |
| --- | --- |

—

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

NE

| — | Linnud |
| --- | --- |

—

Linnud

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

NE

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

17.   Inimtoiduks kõlbmatu pekk ja sulatatud rasv, sealhulgas kalaõlid

Loomatervis

| — | Sulatatud rasvad ja õlid |
| --- | --- |

—

Sulatatud rasvad ja õlid

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Kohaldatakse BSEga seotud täiendavaid märgistamisnõudeid

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

| — | Pekk (sea) |
| --- | --- |

—

Pekk (sea)

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Värskest sealihast ja tehistingimustes peetavate ning looduslike ulukite lihast saadud tooted, millele on loomade tervishoiu osas antud eespool esitatud märge „Jah” (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

CSF

vt 28. jaotis

| — | Kalaõli |
| --- | --- |

—

Kalaõli

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

Määruse (EÜ) 1069/2009 kohaselt 2. või 3. kategooria materjalidest valmistatud rasvaderivaadid

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

E

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

18. A.   Želatiinid kasutamiseks söödaks või söödaahelast väljaspool

Loomatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

NE

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

18. B.   Hüdrolüüsitud valk, kollageen, di- ja trikaltsiumfosfaat

Loomatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

NE

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

19.   Toornahad

Loomatervis

| — | Kabiloomad, välja arvatud hobuslased |
| --- | --- |

—

Kabiloomad, välja arvatud hobuslased

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

| — | Hobuslased |
| --- | --- |

—

Hobuslased

| — | Muud imetajad |
| --- | --- |

—

Muud imetajad

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009.

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

NE

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

| — | Silerinnalised linnud (jaanalinnud, emud, nandud) |
| --- | --- |

—

Silerinnalised linnud (jaanalinnud, emud, nandud)

Määrus (EÜ) nr 1069/2009

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Määrus (EÜ) nr 1069/2009

Jah (1)

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

20.   Vill ja kiud/karvad

Loomatervis

| — | Lambad, kitsed, kaamellased |
| --- | --- |

—

Lambad, kitsed, kaamellased

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Ainult keedetud vill

Puhas ja pestud temperatuuril 75 °C või võrdväärne

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

| — | Muud mäletsejad ja sead |
| --- | --- |

—

Muud mäletsejad ja sead

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

NE

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

| — | Muu |
| --- | --- |

—

Muu

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

NE

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

21.   Lemmikloomatoit (sealhulgas töödeldud), mis sisaldab üksnes 3. kategooria materjali

Loomatervis

Töödeldud lemmikloomatoit (pärit imetajatelt)

| | Hermeetiliselt suletud mahutid |
| --- | --- |

Hermeetiliselt suletud mahutid

| | Poolniiske ja kuivatatud lemmikloomatoit |
| --- | --- |

Poolniiske ja kuivatatud lemmikloomatoit

| | Kabiloomadest (välja arvatud hobuslased) valmistatud koerte närimiskondid |
| --- | --- |

Kabiloomadest (välja arvatud hobuslased) valmistatud koerte närimiskondid

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Lõhna- ja maitsetugevdajaid

NE

Jah (3)

Töödeldud lemmikloomatoit (tooraine ei pärine imetajatelt)

| — | Hermeetiliselt suletud mahutid |
| --- | --- |

—

Hermeetiliselt suletud mahutid

| — | Poolniiske ja kuivatatud lemmikloomatoit |
| --- | --- |

—

Poolniiske ja kuivatatud lemmikloomatoit

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

| — | kaladelt |
| --- | --- |

—

kaladelt

Jah (1)

Jah (1)

| — | lindudelt |
| --- | --- |

—

lindudelt

Jah (2)

70 °C/50 min,

80 °C/9 min,

100 °C/1 min või võrdväärne

Jah (1)

Lõhna- ja maitsetugevdajad

NE

Jah (3)

Toores lemmikloomatoit

Koheseks tarbimiseks

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

NE

BSE

vt 28. jaotis

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

22.   Hobuslaste seerum

Loomatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

NE

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

23.   Muud loomsed kõrvalsaadused loomasööda, sealhulgas lemmikloomatoidu valmistamiseks ja muuks otstarbeks väljaspool söödaahelat

Loomatervis

Värske liha

| — | Veised |
| --- | --- |

—

Veised

| — | Lambad |
| --- | --- |

—

Lambad

| — | Kitsed |
| --- | --- |

—

Kitsed

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

| — | Hobuslased |
| --- | --- |

—

Hobuslased

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Tehistingimustes peetavate ning looduslike ulukite värskest lihast saadud tooted, millele on loomade tervishoiu osas antud eespool esitatud märge „Jah” (1).

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 999/2001 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 999/2001

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

BSE

vt 28. jaotis

Tehistingimustes peetavad ulukid

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

Looduslikud ulukid

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

| — | Hirved |
| --- | --- |

—

Hirved

BSE

vt 28. jaotis

Kohaldatakse BSEga seotud täiendavaid märgistamisnõudeid

CSF – vt 28. jaotis

Värske liha

| — | Kodulinnud |
| --- | --- |

—

Kodulinnud

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

NE

Tehistingimustes peetavad ja looduslikud ulukid

| — | Jahilinnud |
| --- | --- |

—

Jahilinnud

Muud liigid

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

E

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

24.   Mesindustooted, mis on ettenähtud muuks otstarbeks kui inimtoiduks

Loomatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

NE

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

25.   Ulukitrofeed

Loomatervis

| — | Imetajad |
| --- | --- |

—

Imetajad

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

| — | Linnud |
| --- | --- |

—

Linnud

NE

NE

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

26.   Töödeldud sõnnik

Loomatervis

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Bioohutuse seadus 1993 S 22

NE

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

NE

Rahvatervis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

5. jagu

Üldised horisontaalküsimused

| | Euroopa Liidu eksport Uus-Meremaale1 | Uus-Meremaa eksport Euroopa Liitu |
| --- | --- | --- |
| Kaubandustingimused | Võrdväärsus | Eritingimused | Tegevus | Kaubandustingimused | Võrdväärsus | Eritingimused | Tegevus |
| Euroopa Liidu standardid | Uus-Meremaa standardid | Uus-Meremaa standardid | Euroopa Liidu standardid |
| 27.   Horisontaalsed küsimused |
| Vesi | 98/83/EÜ | Loomsete saaduste seadus 1999
  Tervishoiuseadus 1956 | Jah (1) | | | Loomsete saaduste seadus 1999 | 98/83/EÜ | Jah (1) | | |
| Jäägid

  Jääkide seire






  — | Punase liha liigid |

Euroopa Liidu eksport Uus-Meremaale1

Uus-Meremaa eksport Euroopa Liitu

Kaubandustingimused

Võrdväärsus

Eritingimused

Tegevus

Kaubandustingimused

Võrdväärsus

Eritingimused

Tegevus

Euroopa Liidu standardid

Uus-Meremaa standardid

Uus-Meremaa standardid

Euroopa Liidu standardid

27.   Horisontaalsed küsimused

Vesi

98/83/EÜ

Loomsete saaduste seadus 1999

Tervishoiuseadus 1956

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

98/83/EÜ

Jah (1)

Jäägid

Jääkide seire

—

Punase liha liigid

96/22/EÜ

96/23/EÜ

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

96/22/EÜ

96/23/EÜ

Jah (1)

| — | Muude toodete muud liigid |
| --- | --- |

—

Muude toodete muud liigid

Jah (3)

Jah (3)

Sertifitseerimissüsteemid

96/93/EÜ

Loomsete saaduste seadus 1999

Jah (1)

Võrdväärsusstaatust kohaldatakse kõikide loomade ja loomsetest saadustest saadud kaupade suhtes, millele on nii loomade kui inimeste tervise osas antud võrdväärne staatus „Jah” (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

92/118/EMÜ

96/93/EÜ

2002/99/EÜ

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 2074/2005 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 2074/2005

| | (EÜ) nr 1251/2008 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1251/2008

| | (EÜ) nr 1069/2009 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 1069/2009

| | (EL) nr 142/2011 |
| --- | --- |

(EL) nr 142/2011

Jah (1)

Võrdväärsusstaatust kohaldatakse loomadele ja loomsetest saadustest saadud kaupadele, millele on antud võrdväärsuse staatus „Jah” (1) ja mis kuuluvad järgmiste koodide alla: 3, 4 A, 4C, 4D, 5 A, 5C, 5D, 6 A, 6C, 6D, 7 A, 7B, 7C, 7D, 7E, 7H, 9, 10, 12, 15, 16, 17, 19, 21 ja 23.

Kui ametlik veterinaarsertifikaat väljastatakse pärast saadetise lahkumist, peab see sisaldama nõuetele vastavust kinnitava dokumendi (ED) viitenumbrit, selle dokumendi väljastamise kuupäeva, mis kinnitab ametlikku veterinaarsertifikaati, saadetise lahkumise kuupäeva ja ametliku veterinaarsertifikaadi allkirjastamise kuupäeva. Uus-Meremaa teavitab saabumise piiripunkti sertifitseerimisprobleemidest, mis on ilmnenud pärast Uus-Meremaalt lahkumist.

Imporditud loomsete saaduste uuesti eksportimine

96/93/EÜ

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Bioohutuse seadus 1993

Jah (1)

Loomsed saadused võivad olla saadud või olla osaliselt saadud nõuetele vastava(te)st loomse(te)st saadus(t)est, mis on pärit kolmandast riigist/kolmandatest riikidest ja ettevõttest/ettevõtetest, kes võivad kaubelda ELi ja Uus-Meremaaga.

Loomsete saaduste seadus 1999

Toiduseadus 1981

Bioohutuse seadus 1993

96/93/EÜ

Jah (1)

Loomsed saadused võivad olla saadud või olla osaliselt saadud nõuetele vastava(te)st loomse(te)st saadus(t)est, mis on pärit kolmandast riigist/kolmandatest riikidest ja ettevõttest/ettevõtetest, kes võivad kaubelda ELi ja Uus-Meremaaga.

Mikrobioloogiline seire/testimissüsteem
   (3)
   (4),

sealhulgas: testimeetodid, proovide võtmise ja ettevalmistamise standardid ja reguleerivad meetmed

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 2073/2005 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 2073/2005

Loomsete saaduste seadus 1999

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 853/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 853/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

| | (EÜ) nr 2073/2005 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 2073/2005

Jah (1)

Ettevõtete loetlemise süsteemid
   (5)

Määrused

| | (EÜ) nr 178/2002 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 178/2002

| | (EÜ) nr 882/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 882/2004

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Loomsete saaduste seadus 1999

Jah (1)

Loomsete saaduste seadus 1999

Määrused

| | (EÜ) nr 178/2002 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 178/2002

| | (EÜ) nr 882/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 882/2004

| | (EÜ) nr 852/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 852/2004

| | (EÜ) nr 854/2004 |
| --- | --- |

(EÜ) nr 854/2004

Jah (1)

Võrdväärsusstaatust kohaldatakse kõikide loomsetest saadustest saadud kaupade suhtes, millel käesolevas lisas on rahvatervise osas antud võrdväärusstaatus „Jah” (1).

Protseduurid, mis käsitlevad ettevõtete loetlemist muu kui staatusega Jah (1) kaupade osas, tuleb läbi vaadata.

28.   Mitmesugused sertifitseerimist käsitlevad sätted: Kinnitused peavad olema märgitud terviseohutus- või veterinaarsertifikaadile.

Teema

Sertifitseerimist käsitlevad sätted

Q-palavik

Uus-Meremaa on tunnistatud Q-palavikust vabaks.

Kauplemisel veisesperma ja -embrüotega suunal Euroopa Liidust Uus-Meremaale peab liikmesriigi pädev asutus kinnitama järgmist:

mulle teadaolevalt ja niivõrd, kui mul on võimalik ülevaadet saada, ei ole doonorloomade Q-palaviku test olnud kunagi positiivne;

JA veisesperma puhul

KAS

Doonorloomadele on tehtud Q-palaviku suhtes negatiivsete tulemustega kas komplemendi sidumise test (CFT) (negatiivne, komplemendi sidumist lahjendusel 1/10 (või kõrgem) ei toimunud) või ELISA-test proovidest, mis on võetud 21–120 päeva jooksul pärast iga Uus-Meremaale eksportimiseks ette nähtud sperma kogumise perioodi (perioodi kestus 60 päeva või vähem).

VÕI

Iga Uus-Meremaale eksporditava spermasaadetise uuritavat kogust analüüsiti labori poolt valideeritud Q-palaviku PCR-testi abil, mis vastab OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu Q-palavikku käsitleva peatüki meetoditele.

JA veiseembrüote puhul

KAS

Doonorloomadele on tehtud Q-palaviku suhtes negatiivsete tulemustega kas komplemendi sidumise test (CFT) (negatiivne, komplemendi sidumist lahjendusel 1/10 (või kõrgem) ei toimunud) või ELISA-test proovist, mis on võetud 21–120 päeva jooksul pärast iga Uus-Meremaale eksportimiseks ette nähtud embrüote kogumise perioodi.

VÕI

Iga Uus-Meremaale eksporditava saadetise embrüote/ootsüütide proovi ja saadetise ja/või pesemisvedeliku proovi analüüsiti labori poolt valideeritud Q-palaviku PCR-testi abil, mis vastab OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu Q-palavikku käsitleva peatüki meetoditele.

BVD (veiste viirusdiarröa) II tüüp

Uus-Meremaa on tunnistatud veiste II tüübi viirusdiarröast (BVDV) vabaks.

Kauplemisel veiseembrüotega suunal EList Uus-Meremaale peab liikmesriigi pädev asutus kinnitama järgmist:

KAS

Kolmekümne (30) päeva jooksul enne päritolukarja saabumist on doonorloomale tehtud negatiivse tulemusega kas ELISA antigeeni test või BVD-viiruse isolatsioonitest ning doonorloom on olnud päritolukarjas rohkem kui kuus (6) kuud enne embrüote kogumist käesoleva saadetise jaoks ning on olnud eraldatud teistest loomadest, kelle kohta negatiivsed testitulemused puuduvad.

VÕI

Käesoleva saadetise jaoks esimesel embrüote kogumisel doonorloomalt võetud mitteelujõuliste ootsüütide/embrüote ja pesemisvedeliku (nagu OIE standardi liites in vivo saadud embrüote kohta on sätestatud) liitproovi testimisel või embrüo testimisel BVD-viiruse suhtes viiruse isolatsioonitestiga või PCR-testiga on saadud negatiivsed tulemused.

Lammaste katarraalne palavik

Uus-Meremaa on tunnistatud lammaste katarraalsest palavikust ja epizootilisest hemorraagiast vabaks.

Kauplemisel veisespermaga suunal Euroopa Liidust Uus-Meremaale peab liikmesriigi pädev asutus kinnitama järgmist:

Veisesperma vastab OIE standardi lammaste katarraalset palavikku käsitleva peatüki sätetele mutatis mutandis.

IBR

Kauplemisel elusveistega suunal Uus-Meremaalt liikmesriikidesse või nende piirkondadesse, mis on loetletud otsuse (EÜ) 558/2004 I lisas, sertifitseerib Uus-Meremaa kooskõlas komisjoni otsuse 2004/558/EÜ artikliga 2 ja liikmesriikidesse või nende piirkondadesse, mis on loetletud otsuse 2004/558/EÜ II lisas kooskõlas otsuse 2004/558/EÜ artikliga 3. Kinnitus sertifitseerimise kohta märgitakse veterinaarsertifikaadile komisjoni määruse (EL) nr 206/2010 kohaselt.

BSE

Veistelt, lammastelt või kitsedelt pärit materjali sisaldavate toodete eksport Euroopa Liidust Uus-Meremaale (lisaks kõikide asjakohaste ELi standardite täielikule järgmisele)

Kõnealune toode ei sisalda ega ole saadud muust veistelt, lammastelt või kitsedelt pärit materjalist kui see, mis on saadud loomadelt, kes on sündinud, keda on püsivalt kasvatatud ja kes on tapetud Euroopa Liidus, ja see on toodetud täielikus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EÜ) nr 999/2001 ja (EÜ) nr 1069/2009 kohaldatavate sätetega.

Märkus: Toodete puhul, mis sisaldavad muud veistelt, lammastelt või kitsedelt pärit materjali kui see, mis on saadud loomadelt, kes on sündinud, keda on püsivalt kasvatatud ja kes on tapetud Euroopa Liidus, peab see materjal olema sertifitseeritud kohaldatavas Uus-Meremaa sertifitseerimisotsuses asjakohast kolmandat riiki hõlmavate lisasätete alusel.

BSE

Veistelt, lammastelt või kitsedelt pärit materjali sisaldavate toodete eksport Uus-Meremaalt Euroopa Liitu

Inimtoiduks ettenähtud värske liha, hakkliha ja lihavalmistised, lihatooted, töödeldud sooled, sulatatud loomarasvad, kõrned ja želatiin:

| a) | riik või piirkond on vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 liigitatud väheolulise BSE riskiga riikide või piirkondade hulka; |
| --- | --- |

a)

riik või piirkond on vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 liigitatud väheolulise BSE riskiga riikide või piirkondade hulka;

| b) | veised, lambad ja kitsed, kellelt saadused pärinevad, on sündinud, neid on püsivalt kasvatatud ja nad tapetud väheolulise BSE riskiga riigis. |
| --- | --- |

b)

veised, lambad ja kitsed, kellelt saadused pärinevad, on sündinud, neid on püsivalt kasvatatud ja nad tapetud väheolulise BSE riskiga riigis.

Kõrvalsaadused – sulatatud rasvad, lemmikloomatoit, veretooted, töödeldud loomne valk, kondid ja nendest valmistatud tooted, 3. kategooria materjal ja želatiin:

Loomne kõrvalsaadus ei sisalda ega ole saadud muust veistelt, lammastelt või kitsedelt pärinevast materjalist kui see, mis on saadud loomadelt, kes on sündinud, keda on püsivalt kasvatatud ja kes on tapetud riigis või piirkonnas, mis on vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 liigitatud väheolulise BSE riskiga riikide või piirkondade hulka.

PRRS

Kauplemisel sealihaga suunal Euroopa Liidust Uus-Meremaale peab liikmesriigi pädev asutus kinnitama järgmist:

| | KAS






  i) | sealiha pärineb loomadelt, kes on sündimisest peale püsivalt viibinud Soomes või Rootsis, mis on PRRSist vabad; |
| --- | --- | --- |

KAS

i)

sealiha pärineb loomadelt, kes on sündimisest peale püsivalt viibinud Soomes või Rootsis, mis on PRRSist vabad;

| | VÕI






  ii) | sealiha on kuumtöödeldud üheni järgmistest sisetemperatuuridest üheks järgmise pikkusega ajavahemikuks: | 56 °C-ni 60 minutiks; |
| --- | --- | --- | --- |

VÕI

ii)

sealiha on kuumtöödeldud üheni järgmistest sisetemperatuuridest üheks järgmise pikkusega ajavahemikuks:

56 °C-ni 60 minutiks;

| | 57 °C-ni 55 minutiks; |
| --- | --- |

57 °C-ni 55 minutiks;

| | 58 °C-ni 50 minutiks; |
| --- | --- |

58 °C-ni 50 minutiks;

| | 59 °C-ni 45 minutiks; |
| --- | --- |

59 °C-ni 45 minutiks;

| | 60 °C-ni 40 minutiks; |
| --- | --- |

60 °C-ni 40 minutiks;

| | 61 °C-ni 35 minutiks; |
| --- | --- |

61 °C-ni 35 minutiks;

| | 62 °C-ni 30 minutiks; |
| --- | --- |

62 °C-ni 30 minutiks;

| | 63 °C-ni 25 minutiks; |
| --- | --- |

63 °C-ni 25 minutiks;

| | 64 °C-ni 22 minutiks; |
| --- | --- |

64 °C-ni 22 minutiks;

| | 65 °C-ni 20 minutiks; |
| --- | --- |

65 °C-ni 20 minutiks;

| | 66 °C-ni 17 minutiks; |
| --- | --- |

66 °C-ni 17 minutiks;

| | 67 °C-ni 15 minutiks; |
| --- | --- |

67 °C-ni 15 minutiks;

| | 68 °C-ni 13 minutiks; |
| --- | --- |

68 °C-ni 13 minutiks;

| | 69 °C-ni 12 minutiks; VÕI |
| --- | --- |

69 °C-ni 12 minutiks; VÕI

| | 70 °C-ni 11 minutiks; |
| --- | --- |

70 °C-ni 11 minutiks;

| | VÕI






  iii) | töödeldud nii, et toode on läbinud protsessi, mis tagab, et liha vastab ühele järgmistest nõuetest: | selle pH on 5 või madalam; VÕI |
| --- | --- | --- | --- |

VÕI

iii)

töödeldud nii, et toode on läbinud protsessi, mis tagab, et liha vastab ühele järgmistest nõuetest:

selle pH on 5 või madalam; VÕI

| | fermenteeritud (lactic curing) nii, et selle pH on 6,0 või madalam ja |
| --- | --- |

fermenteeritud (lactic curing) nii, et selle pH on 6,0 või madalam ja

| | laagerdatud/lastud valmida vähemalt 21 päeva; VÕI |
| --- | --- |

laagerdatud/lastud valmida vähemalt 21 päeva; VÕI

| | sobiv ametlikuks sertifitseerimiseks kui „Prosciutto di Parma” või |
| --- | --- |

sobiv ametlikuks sertifitseerimiseks kui „Prosciutto di Parma” või

| | kui võrdväärse 12-kuulise kuivatamisprotsessi läbinud liha; |
| --- | --- |

kui võrdväärse 12-kuulise kuivatamisprotsessi läbinud liha;

| | VÕI






  iv) | valmistatud kui tarbimisvalmis tükid, mis on pakendatud otseseks jaemüügiks, v.a hakkliha ning pea- ja kaelaliha, ning mis ei ületa 3 kg-i pakendi kohta ja millest on eemaldatud järgmised koed: kaenla-, mediaalsed ja lateraalsed niude-, ristluu-, niudealused- (kubeme süva), piimanäärme- (kubeme pindmine), pindmised ja süva põlveõndla-, dorsaalsed pindmised kaela-, ventraalsed pindmised kaela-, mediaalsed pindmised kaela-, tuhara-, istmikulümfisõlmed; ja muu töötlemisel ilmnenud makroskoopiliselt nähtav lümfikude (st lümfisõlmed ja lümfisooned); |
| --- | --- | --- |

VÕI

iv)

valmistatud kui tarbimisvalmis tükid, mis on pakendatud otseseks jaemüügiks, v.a hakkliha ning pea- ja kaelaliha, ning mis ei ületa 3 kg-i pakendi kohta ja millest on eemaldatud järgmised koed: kaenla-, mediaalsed ja lateraalsed niude-, ristluu-, niudealused- (kubeme süva), piimanäärme- (kubeme pindmine), pindmised ja süva põlveõndla-, dorsaalsed pindmised kaela-, ventraalsed pindmised kaela-, mediaalsed pindmised kaela-, tuhara-, istmikulümfisõlmed; ja muu töötlemisel ilmnenud makroskoopiliselt nähtav lümfikude (st lümfisõlmed ja lümfisooned);

| | VÕI






  v) | mitte ükski eespool nimetatutest (Märkus: neid tooteid on vaja enne bioturvalisuse loa andmist Uus-Meremaal töödelda.) |
| --- | --- | --- |

VÕI

v)

mitte ükski eespool nimetatutest (Märkus: neid tooteid on vaja enne bioturvalisuse loa andmist Uus-Meremaal töödelda.)

Aujeszky haigus

Kauplemisel elussigadega suunal Uus-Meremaalt liikmesriikidesse või nende piirkondadesse, mis on loetletud otsuse 2008/185/EÜ lisades I ja II, sertifitseerib Uus-Meremaa kooskõlas otsusega 2008/185/EÜ. Kinnitus sertifitseerimise kohta märgitakse veterinaarsertifikaadile komisjoni määruse (EL) 206/2010 kohaselt.

CSF

| — | ainult metssigade puhul |
| --- | --- |

—

ainult metssigade puhul

Kui kaubeldakse suunal EList Uus-Meremaale kinnitavad liikmesriigi pädevad asutused, et tooted on saadud piirkondadest, mille metsseapopulatsioonil ei esinenud eelneva 60 päeva jooksul CSFi. Veterinaarsertifikaadile märgitakse järgmine kinnitus:

„Käesolevaga kirjeldatud toode, mis on saadud metssealihast, on saadud piirkondadest, mille metsseapopulatsioonil ei esinenud eelneva 60 päeva jooksul CSFi.”

Elusmesilased/-kimalased:

Elusmesilased/-kimalased:

Kui kaubeldakse
  suunal Uus-Meremaalt Euroopa Liitu peab elusmesilaste/-kimalaste veterinaarsertifikaadil olema järgmine kinnitus:

Kui kaubeldakse

suunal Uus-Meremaalt Euroopa Liitu

Käesolevaga kirjeldatud mesilased/kimalased (1):

1

| a) | on pärit aretusmesilast, mille üle teostab järelevalvet ja mida kontrollib pädev asutus; |
| --- | --- |

a)

on pärit aretusmesilast, mille üle teostab järelevalvet ja mida kontrollib pädev asutus;

| b) | mesilased on pärit piirkonnast, mille suhtes ei kohaldata keeldu seoses Ameerika haudemädaniku esinemisega (keeluaeg on kestnud vähemalt 30 päeva pärast viimast registreeritud juhtumit ja pärast kuupäeva, mil pädev asutus kontrollis kõiki tarusid kolme kilomeetri raadiuses, ning kõik nakatunud tarud on põletatud või ravitud ning kontrollitud pädevat asutust rahuldaval viisil); |
| --- | --- |

b)

mesilased on pärit piirkonnast, mille suhtes ei kohaldata keeldu seoses Ameerika haudemädaniku esinemisega (keeluaeg on kestnud vähemalt 30 päeva pärast viimast registreeritud juhtumit ja pärast kuupäeva, mil pädev asutus kontrollis kõiki tarusid kolme kilomeetri raadiuses, ning kõik nakatunud tarud on põletatud või ravitud ning kontrollitud pädevat asutust rahuldaval viisil);

| c) | pärinevad või on toodud (kimalaste puhul) tarudest või peredest, mida on vahetult enne lähetamist kontrollitud (tavaliselt 24 tunni jooksul) ja mis on vabad kliinilistest haigustunnustest ja haiguskahtlusest, kaasa arvatud mesilasi kahjustavatest nakkustest. |
| --- | --- |

c)

pärinevad või on toodud (kimalaste puhul) tarudest või peredest, mida on vahetult enne lähetamist kontrollitud (tavaliselt 24 tunni jooksul) ja mis on vabad kliinilistest haigustunnustest ja haiguskahtlusest, kaasa arvatud mesilasi kahjustavatest nakkustest.

Pakkematerjal, emade puurid, kaasas olevad tooted ja sööt on uued ega ole kokku puutunud haigestunud mesilaste või haudmekärgedega ning võetud on kõik meetmed, et vältida saastumist mesilaste haiguste või infestatsioonide tekitajatega.

| (1) | Mittevajalik välja jätta. |
| --- | --- |

(1)

1

Mittevajalik välja jätta.

Sanitaartemplite värvid

Sanitaartemplite värvid

Sanitaartemplite värvid on sätestatud määruses (EÜ) nr 1333/2008.

Salmonelloos

Salmonelloos

Kui kaubeldakse suunal Uus-Meremaalt Rootsi ja Soome

Kui kaubeldakse suunal Uus-Meremaalt Rootsi ja Soome

Kui allpool loetletud elusloomade ja loomsete saaduste saadetisi imporditakse Soome või Rootsi, märgitakse nende veterinaarsertifikaatidele vastavates õigusaktides sätestatud asjakohane kinnitus:

| | Uus-Meremaa sertifitseerib inimtoiduks ettenähtud toidumunasid komisjoni määruse (EÜ) nr 1688/2005 kohaselt. |
| --- | --- |

Uus-Meremaa sertifitseerib inimtoiduks ettenähtud toidumunasid komisjoni määruse (EÜ) nr 1688/2005 kohaselt.

| | Uus-Meremaa sertifitseerib tapmiseks ettenähtud kodulinde nõukogu otsuse 95/410/EÜ A lisa kohaselt. |
| --- | --- |

Uus-Meremaa sertifitseerib tapmiseks ettenähtud kodulinde nõukogu otsuse 95/410/EÜ A lisa kohaselt.

| | Uus-Meremaa sertifitseerib aretuseks ettenähtud kodulinde komisjoni otsuse 2003/644/EÜ II lisa kohaselt. |
| --- | --- |

Uus-Meremaa sertifitseerib aretuseks ettenähtud kodulinde komisjoni otsuse 2003/644/EÜ II lisa kohaselt.

| | Uus-Meremaa sertifitseerib ühepäevaseid tibusid komisjoni otsuse 2003/644/EÜ III lisa kohaselt. |
| --- | --- |

Uus-Meremaa sertifitseerib ühepäevaseid tibusid komisjoni otsuse 2003/644/EÜ III lisa kohaselt.

| | Uus-Meremaa sertifitseerib munakanasid komisjoni otsuse 2004/235/EÜ II lisa kohaselt. |
| --- | --- |

Uus-Meremaa sertifitseerib munakanasid komisjoni otsuse 2004/235/EÜ II lisa kohaselt.

| | Määrusega (EÜ) nr 1688/2005 hõlmatud värskele lihale tuleb lisada järgmine kinnitus: „Värske liha on läbinud salmonelloosi suhtes mikrobioloogilise testi liha päritoluastutustest võetud proovide alusel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1688/2005.” |
| --- | --- |

Määrusega (EÜ) nr 1688/2005 hõlmatud värskele lihale tuleb lisada järgmine kinnitus: „Värske liha on läbinud salmonelloosi suhtes mikrobioloogilise testi liha päritoluastutustest võetud proovide alusel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1688/2005.”

Lõhelased

Lõhelased

Kui kaubeldakse suunal Euroopa Liidust Uus-Meremaale

Kui kaubeldakse suunal Euroopa Liidust Uus-Meremaale

Saadetis sisaldab ainult eemaldatud peadega, ilma lõpuste ja sisikonnata ning suguliselt ebaküpseid lõhelasi sugukondadest Onchorhynchus, Salmo või Salvelinus.

Onchorhynchus

Salmo

Salvelinus

Munad/kalamari

Munad/kalamari

Kui kaubeldakse suunal Euroopa Liidust Uus-Meremaale

Kui kaubeldakse suunal Euroopa Liidust Uus-Meremaale

Munad/kalamari peavad olema töödeldud, et need oleksid mitte-elujõulised, kaubanduslikult pakendatud ja pika säilimisajaga.

Termiseeritud juustud

Termiseeritud juustud

Kui kaubeldakse suunal Euroopa Liidust Uus-Meremaale

Kui kaubeldakse suunal Euroopa Liidust Uus-Meremaale

Termiseeritud juustude niiskusesisaldus on vähem kui 39 % ja pH on alla 5,6. Selle juustu valmistamiseks kasutatud piim on kiiresti kuumutatud vähemalt temperatuurini 64,5 °C 16 sekundiks. Juustu on säilitatud 90 päeva temperatuuril mitte alla 7 °C.

29.   Vastastikused kokkulepped tauditõrjemeetmete kohta

Vastastikused kokkulepped tauditõrjemeetmete kohta

29.A.   Vastastikused kokkulepped konkreetsete haiguste haigusalase staatuse kohta

Vastastikused kokkulepped konkreetsete haiguste haigusalase staatuse kohta

Marutaud

Marutaud

Uus-Meremaa, Ühendkuningriik, Malta, Iirimaa ja Rootsi on tunnistatud marutaudist vabaks.

Hobuste nakkav kehvveresus

Hobuste nakkav kehvveresus

Uus-Meremaa on tunnistatud EIAst vabaks.

Brutselloos

Brutselloos

Uus-Meremaa on tunnistatud Bruccella abortus'est ja Bruccella mellitensis'est vabaks.

Bruccella abortus

Bruccella mellitensis

Q-palavik

Q-palavik

Uus-Meremaa on tunnistatud Q-palavikust vabaks.

BVD II tüüp

BVD II tüüp

Uus-Meremaa on tunnistatud II tüübi BVDst vabaks.

Lammaste katarraalne palavik ja EHD

Lammaste katarraalne palavik ja EHD

Uus-Meremaa on tunnistatud lammaste katarraalsest palavikust ja EHDst vabaks.

EL teeb Uus-Meremaale ettepaneku EHDst vabaks tunnistamise kohta.

Väike tarumardikas

Väike tarumardikas

Uus-Meremaa ja EL on tunnistatud vabaks väikesest tarumardikast

Lest liigist Tropilaelaps

Lest liigist Tropilaelaps

Uus-Meremaa ja EL on tunnistatud vabaks lestast Tropilaelaps.

Tropilaelaps

| Nr 29.B. | Vastastikused kokkulepped tauditõrjemeetmete kohta konkreetse haiguse ilmnemisel |
| --- | --- |

Nr 29.B.

Vastastikused kokkulepped tauditõrjemeetmete kohta konkreetse haiguse ilmnemisel

Ametlikud veterinaarsertifikaadid, kooskõlas lepingu VII lisa 1. jao punktiga b, sisaldavad asjakohast (asjakohaseid) lisakinnitust (lisakinnitusi), mis on loetletud käesoleva lisa 29. jaos.

Üldine kinnitus kõikidele kaupadele:

Üldine kinnitus kõikidele kaupadele:

Käesolevaga kirjeldatud kaupa on hoitud eraldi kõikidest teistest kaupadest, mis ei vastanud nõuetele kõikide tootmise, hoiustamise ja transpordi etappides, ning võeti kasutusele vajalikud ettevaatusabinõud, et vältida toote saastumist potentsiaalse [märkida asjakohane taud allpool märgitud veerust] viirusallikaga.

Haiguspõhine kinnitus:

Haiguspõhine kinnitus:

Kõik kaubad, mis on loetletud 29. jaotise punktides i–xxx, peavad lisaks (eespool märgitud) üldisele kinnitusele kandma alljärgnevat asjakohast haiguspõhist kinnitust või kinnitusi:

Kaup

Haigus

Haigust käsitlev kinnitus

Number*) Vabatahtlikud kinnitused peab sertifikaadile lisama ainult vajaduse korral.

| i) | Piim ja piimatooted

  8.0 13.0 |
| --- | --- |

i)

Piim ja piimatooted

8.0 13.0

8.0 13.0

FMD

Käesolevaga kirjeldatud piim/piimatooted:

| | KAS






  1*) | on läbinud steriliseerimise vähemalt väärtusel F03. |
| --- | --- | --- |

KAS

1*)

on läbinud steriliseerimise vähemalt väärtusel F03.

0

| | VÕI






  2*) | on läbinud kõrgkuumutamise (UHT) temperatuuril 132 °C vähemalt 1 sekundi jooksul. |
| --- | --- | --- |

VÕI

2*)

on läbinud kõrgkuumutamise (UHT) temperatuuril 132 °C vähemalt 1 sekundi jooksul.

| | VÕI






  3*) | nende pH on madalam kui 7,0 enne lühiajalise kõrgpastöriseerimise (HTST) läbimist temperatuuril 72 °C 15 sekundi jooksul. |
| --- | --- | --- |

VÕI

3*)

nende pH on madalam kui 7,0 enne lühiajalise kõrgpastöriseerimise (HTST) läbimist temperatuuril 72 °C 15 sekundi jooksul.

| | VÕI






  4*) | nende pH on kõrgem kui 7,0 enne kahekordset lühiajalise kõrgpastöriseerimise (HTST) läbimist temperatuuril 72 °C 15 sekundi jooksul |
| --- | --- | --- |

VÕI

4*)

nende pH on kõrgem kui 7,0 enne kahekordset lühiajalise kõrgpastöriseerimise (HTST) läbimist temperatuuril 72 °C 15 sekundi jooksul

| | VÕI






  5*) | on läbinud lühiajalise kõrgpastöriseerimise (HTST) koos pH alandamisega alla väärtuse 6 vähemalt üheks tunniks. |
| --- | --- | --- |

VÕI

5*)

on läbinud lühiajalise kõrgpastöriseerimise (HTST) koos pH alandamisega alla väärtuse 6 vähemalt üheks tunniks.

| | VÕI






  6*) | on läbinud lühiajalise kõrgpastöriseerimise (HTST) koos täiendava kuumutamisega temperatuurini 72 °C koos kuivatamisega või võrdväärse kinnitatud ja heakskiidetud kuivatusprotsessi, mis saavutab vähemalt samaväärse termoefekti 72 °C juures 15 sekundiks. |
| --- | --- | --- |

VÕI

6*)

on läbinud lühiajalise kõrgpastöriseerimise (HTST) koos täiendava kuumutamisega temperatuurini 72 °C koos kuivatamisega või võrdväärse kinnitatud ja heakskiidetud kuivatusprotsessi, mis saavutab vähemalt samaväärse termoefekti 72 °C juures 15 sekundiks.

| ii) | Sõraliste liha (sh hakkliha) ja lihavalmistised, v.a sigadelt (suidae) saadavad pea, jalad, sisikond ja liha:

  4.A 4.C 5.A 5.C |
| --- | --- |

ii)

Sõraliste liha (sh hakkliha) ja lihavalmistised, v.a sigadelt (suidae

4.A 4.C 5.A 5.C

4.A 4.C 5.A 5.C

FMD

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] (v.a jalad, pea ja sisikond):

märkida asjakohane kaup

| 1) | on saadud loomadelt, kes on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ja kellel ei ole avastatud FMDle viitavaid märke; |
| --- | --- |

1)

on saadud loomadelt, kes on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ja kellel ei ole avastatud FMDle viitavaid märke;

| 2) | on saadud konditustatud lihakehadelt, millelt on eemaldatud rups ja suuremad lümfisõlmed; |
| --- | --- |

2)

on saadud konditustatud lihakehadelt, millelt on eemaldatud rups ja suuremad lümfisõlmed;

| 3) | on valminud vähemalt 24 tundi temperatuuril üle + 2 °C ja on pärast laagerdumist ja enne konditustamist saavutanud pH, mille väärtus longissimus dorsi lihase keskel mõõdetuna on alla 6; |
| --- | --- |

3)

on valminud vähemalt 24 tundi temperatuuril üle + 2 °C ja on pärast laagerdumist ja enne konditustamist saavutanud pH, mille väärtus longissimus dorsi lihase keskel mõõdetuna on alla 6;

longissimus dorsi

| 4) | ei ole saadud loomadelt, kes on tapetud või töödeldud ettevõttes, mis asub määratud ohustatud või järelevalvetsoonis; |
| --- | --- |

4)

ei ole saadud loomadelt, kes on tapetud või töödeldud ettevõttes, mis asub määratud ohustatud või järelevalvetsoonis;

| 5) | liha, mis on saadud ohustatud ja järelevalvetsoonide loomadelt, peab läbima ametliku kontrolli ja olema märgistatud ning kontrollitud, et tagada eraldatus käesolevast saadetisest. |
| --- | --- |

5)

liha, mis on saadud ohustatud ja järelevalvetsoonide loomadelt, peab läbima ametliku kontrolli ja olema märgistatud ning kontrollitud, et tagada eraldatus käesolevast saadetisest.

| iii) | Liha (sh hakkliha) ja muud loomsed saadused (sh rups), mis on saadud sõraliste lihast, sh sealihast (suidae):

  4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E |
| --- | --- |

iii)

Liha (sh hakkliha) ja muud loomsed saadused (sh rups), mis on saadud sõraliste lihast, sh sealihast (suidae

4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E

4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E

FMD

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup]:

märkida asjakohane kaup

| I) | on saadud loomadelt, kes on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ja kellel ei ole avastatud FMDle viitavaid märke;
  JA
  KAS |
| --- | --- |

I)

on saadud loomadelt, kes on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ja kellel ei ole avastatud FMDle viitavaid märke;

JA

KAS

| 2*) | on saadud loomadelt, kes on tapetud 21 päeva enne oletatavat varaseimat nakkuse ilmnemise kuupäeva kõnealusel territooriumil; ja ei ole saadud loomadelt, kes on tapetud või töödeldud ettevõttes, mis asub määratud ohustatud või järelevalvetsoonis;
  VÕI |
| --- | --- |

2*)

on saadud loomadelt, kes on tapetud 21 päeva enne oletatavat varaseimat nakkuse ilmnemise kuupäeva kõnealusel territooriumil; ja ei ole saadud loomadelt, kes on tapetud või töödeldud ettevõttes, mis asub määratud ohustatud või järelevalvetsoonis;

VÕI

| 3*) | on saadud loomadelt, kes on viibinud ettevõttes vähemalt 21 päeva ja on märgistatud nii, et see võimaldab nende päritoluettevõtte kindlakstegemist; aga ei ole saadud loomadelt, kes on viibinud ettevõttes, mis asub ohustatud või järelevalvetsoonis; ja kaup on selgelt märgistatud ja seda on hoitud ametliku järelevalve all vähemalt 7 päeva ning seda pole lubatud ringlusse, kui selle perioodi lõpuks pole päritoluettevõttes ametlikult välistatud suu- ja sõrataudiviirusesse nakatumise kahtlust;
  JA |
| --- | --- |

3*)

on saadud loomadelt, kes on viibinud ettevõttes vähemalt 21 päeva ja on märgistatud nii, et see võimaldab nende päritoluettevõtte kindlakstegemist; aga ei ole saadud loomadelt, kes on viibinud ettevõttes, mis asub ohustatud või järelevalvetsoonis; ja kaup on selgelt märgistatud ja seda on hoitud ametliku järelevalve all vähemalt 7 päeva ning seda pole lubatud ringlusse, kui selle perioodi lõpuks pole päritoluettevõttes ametlikult välistatud suu- ja sõrataudiviirusesse nakatumise kahtlust;

JA

| 4) | liha, mis on saadud ohustatud ja järelevalvetsoonidest, peab läbi ametliku kontrolli ja olema märgistatud ning kontrollitud, et tagada eraldatus käesolevast saadetisest. |
| --- | --- |

4)

liha, mis on saadud ohustatud ja järelevalvetsoonidest, peab läbi ametliku kontrolli ja olema märgistatud ning kontrollitud, et tagada eraldatus käesolevast saadetisest.

| iv) | Kodulindude (sh kalkunite) liha ja sellest saadud lihavalmistised

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

iv)

Kodulindude (sh kalkunite) liha ja sellest saadud lihavalmistised

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

HPNAI-

Teatamiskohustuslik vastavalt OIE maismaaloomade tervishoiu eeskirjale

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on saadud lindudelt, kes:

märkida asjakohane kaup

| | KAS






  1*) | on saadud ettevõttest, mis asub väljaspool ohustatud või järelevalvetsooni; ja kogu liha, mis on saadud ohustatud või järelevalvetsoonidest, peab läbima ametliku kontrolli ja olema märgistatud ning kontrollitud, et tagada eraldatus käesolevast saadetisest; |
| --- | --- | --- |

KAS

1*)

on saadud ettevõttest, mis asub väljaspool ohustatud või järelevalvetsooni; ja kogu liha, mis on saadud ohustatud või järelevalvetsoonidest, peab läbima ametliku kontrolli ja olema märgistatud ning kontrollitud, et tagada eraldatus käesolevast saadetisest;

| | VÕI






  2*) | on saadud ettevõttest, mis asub järelevalvetsoonis, aga väljaspool ohustatud tsooni, ning on negatiivsete tulemustega testitud nii, et tagada HPNAI 5 % levimuse avastamine 95 % tõenäosusega, mitte rohkem kui 7 päeva enne tapmist, kasutades viiruse avastamise teste ja/või seroloogilisi teste; ja on tapetud määratud ettevõttes, kus ei ole töödeldud HPNAI-ga nakatunud kodulinnuliha pärast viimast puhastamist ja desinfitseerimist, ja on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ning neil ei ole avastatud HPNAI-le viitavaid märke; ja kogu liha, mis on saadud ohustatud tsoonist, peab läbima ametliku kontrolli ja olema märgistatud ning kontrollitud, et tagada eraldatus käesolevast saadetisest; |
| --- | --- | --- |

VÕI

2*)

on saadud ettevõttest, mis asub järelevalvetsoonis, aga väljaspool ohustatud tsooni, ning on negatiivsete tulemustega testitud nii, et tagada HPNAI 5 % levimuse avastamine 95 % tõenäosusega, mitte rohkem kui 7 päeva enne tapmist, kasutades viiruse avastamise teste ja/või seroloogilisi teste; ja on tapetud määratud ettevõttes, kus ei ole töödeldud HPNAI-ga nakatunud kodulinnuliha pärast viimast puhastamist ja desinfitseerimist, ja on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ning neil ei ole avastatud HPNAI-le viitavaid märke; ja kogu liha, mis on saadud ohustatud tsoonist, peab läbima ametliku kontrolli ja olema märgistatud ning kontrollitud, et tagada eraldatus käesolevast saadetisest;

| | VÕI






  3*) | keda töödeldi vähemalt 21 päeva enne oletatavat varaseimat nakkuse ilmnemise kuupäeva. |
| --- | --- | --- |

VÕI

3*)

keda töödeldi vähemalt 21 päeva enne oletatavat varaseimat nakkuse ilmnemise kuupäeva.

| v) | Kodulindude (sh kalkunite) liha ja sellest saadud lihavalmistised

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

v)

Kodulindude (sh kalkunite) liha ja sellest saadud lihavalmistised

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

LPNAI

Teatamiskohustuslik vastavalt OIE maismaaloomade tervishoiu eeskirjale

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on saadud loomadelt, kes:

märkida asjakohane kaup

| 1) | on saadud ettevõttest, kus ei ole LPNAI esinemise kohta viimase 21 päeva jooksul tõendeid; |
| --- | --- |

1)

on saadud ettevõttest, kus ei ole LPNAI esinemise kohta viimase 21 päeva jooksul tõendeid;

| 2) | on tapetud tunnustatud ettevõttes, kus ei ole pärast viimast puhastamist ja desinfitseerimist töödeldud LPNAIga nakatunud kodulinnuliha; |
| --- | --- |

2)

on tapetud tunnustatud ettevõttes, kus ei ole pärast viimast puhastamist ja desinfitseerimist töödeldud LPNAIga nakatunud kodulinnuliha;

| 3) | on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ja kellel ei ole avastatud LPNAI-le viitavaid märke; |
| --- | --- |

3)

on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ja kellel ei ole avastatud LPNAI-le viitavaid märke;

| vi) | Kodulindude (sh kalkunite) liha ja sellest saadud lihavalmistised

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

vi)

Kodulindude (sh kalkunite) liha ja sellest saadud lihavalmistised

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

ND

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on saadud:

märkida asjakohane kaup

| 1) | loomadelt, kes asuvad ettevõtetes, mis on NDst vabad ja ei asu ND ohustatud või järelevalvetsoonis;
  JA
  KAS |
| --- | --- |

1)

loomadelt, kes asuvad ettevõtetes, mis on NDst vabad ja ei asu ND ohustatud või järelevalvetsoonis;

JA

KAS

| 2*) | on ND vastu vaktsineerimata;
  VÕI |
| --- | --- |

2*)

on ND vastu vaktsineerimata;

VÕI

| 3*) | on ND vastu vaktsineeritud vaktsiiniga, mis vastab komisjoni otsuses 93/152/EMÜ kirjeldatud standarditele (kasutatav vaktsiinitüüp ja vaktsineerimise kuupäev peavad olema sertifikaadile märgitud).
  JA |
| --- | --- |

3*)

on ND vastu vaktsineeritud vaktsiiniga, mis vastab komisjoni otsuses 93/152/EMÜ kirjeldatud standarditele (kasutatav vaktsiinitüüp ja vaktsineerimise kuupäev peavad olema sertifikaadile märgitud).

JA

| 4) | loomadel ei ilmnenud tappamajja viimise päeval NDle viitavaid kliinilisi haigutunnuseid ja nad läbisid ka tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ning neil ei ilmnenud NDle viitavaid kliinilisi haigustunnuseid; loomad tapeti tunnustatud ettevõttes, mida pädev veterinaarasutus korrapäraselt kontrollib, ja kus ei ole pärast viimast puhastamist ja desinfitseerimist töödeldud NHga nakatunud kodulinnuliha. |
| --- | --- |

4)

loomadel ei ilmnenud tappamajja viimise päeval NDle viitavaid kliinilisi haigutunnuseid ja nad läbisid ka tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ning neil ei ilmnenud NDle viitavaid kliinilisi haigustunnuseid; loomad tapeti tunnustatud ettevõttes, mida pädev veterinaarasutus korrapäraselt kontrollib, ja kus ei ole pärast viimast puhastamist ja desinfitseerimist töödeldud NHga nakatunud kodulinnuliha.

| vii) | Lihatooted ja muud töödeldud tooted, mis on saadud sõraliste lihast, sh sealihast (suidae) ja kodulinnulihast (sh kalkunid):

  6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

vii)

Lihatooted ja muud töödeldud tooted, mis on saadud sõraliste lihast, sh sealihast (suidae

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF, SVD, ASF, RND, ND, LPNAI, HPNAI, PPR

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on kuumtöödeldud hermeetiliselt suletud mahutis, mille F0 väärtus on vähemalt 3,00 või rohkem.

märkida asjakohane kaup

0

| viii) | Lihatooted ja muud töödeldud tooted, mis on saadud sõraliste lihast, sh sealihast (suidae) ja kodulinnulihast (sh kalkunid):

  6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

viii)

Lihatooted ja muud töödeldud tooted, mis on saadud sõraliste lihast, sh sealihast (suidae

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF SVD, RND ND, LPNAI, HPNAI, PPR

| | KAS






  1*) | Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on kuumtöödeldud miinimumtemperatuuril 70 °C kogu toote ulatuses. |
| --- | --- | --- |

KAS

1*)

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on kuumtöödeldud miinimumtemperatuuril 70 °C kogu toote ulatuses.

märkida asjakohane kaup

| | VÕI






  2*) | Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on kuumtöödeldud temperatuuril 70 °C vähemalt 30 minutit või töödeldud võrdväärsel kinnitatud ja heakskiidetud kuumtöötlemisviisil. |
| --- | --- | --- |

VÕI

2*)

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on kuumtöödeldud temperatuuril 70 °C vähemalt 30 minutit või töödeldud võrdväärsel kinnitatud ja heakskiidetud kuumtöötlemisviisil.

märkida asjakohane kaup

| ix) | Lihatooted ja muud töödeldud tooted, mis on saadud sõraliste lihast, sh sealihast (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

ix)

Lihatooted ja muud töödeldud tooted, mis on saadud sõraliste lihast, sh sealihast (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF SVD, ASF RND, PPR

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on kuumtöödeldud hermeetiliselt suletud mahutites temperatuuril vähemalt 60 °C vähemalt 4 tundi, mille jooksul toote sisetemperatuur oli 30 minutit vähemalt 70 °C.

märkida asjakohane kaup

| x) | Lihatooted ja muud töödeldud tooted, mis on saadud sealihast (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

x)

Lihatooted ja muud töödeldud tooted, mis on saadud sealihast (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

ASF

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on kuumtöödeldud miinimumtemperatuuril 80 °C kogu toote ulatuses.

märkida asjakohane kaup

| xi) | Lihatooted ja muud töödeldud tooted (konditustatud), mis on saadud sõraliste lihast, sh sealihast (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xi)

Lihatooted ja muud töödeldud tooted (konditustatud), mis on saadud sõraliste lihast, sh sealihast (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF, SVD, ASF, RND

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on konditustatud ja looduslikult fermenteeritud ning valminud mitte vähem kui üheksa kuud, mille tulemuseks on järgmised tunnused: Aw väärtus kuni 0,93 või pH kuni 6,0.

märkida asjakohane kaup

| xii) | Lihatooted ja muud töödeldud tooted (sh kondiga), mis on saadud sõraliste lihast, sh sealihast (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xii)

Lihatooted ja muud töödeldud tooted (sh kondiga), mis on saadud sõraliste lihast, sh sealihast (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, CSF, SVD

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] võib sisaldada konte ja on looduslikult fermenteeritud ning valminud mitte vähem kui üheksa kuud, mille tulemuseks on järgmised tunnused: Aw väärtus kuni 0,93 või pH kuni 6,0.

märkida asjakohane kaup

| xiii) | Lihatooted ja muud töödeldud tooted, mis on saadud sõraliste lihast, sh sealihast (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xiii)

Lihatooted ja muud töödeldud tooted, mis on saadud sõraliste lihast, sh sealihast (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

FMD, PPR

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on kuumtöödeldud, et tagada liha sisetemperatuur vähemalt 65 °C nii pikaks ajaks, et saavutada pastöriseerimisväärtus (PV), mis on vähemalt või rohkem kui 40.

märkida asjakohane kaup

| xiv) | Lihatooted ja muud töödeldud tooted, mis on saadud sealihast (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xiv)

Lihatooted ja muud töödeldud tooted, mis on saadud sealihast (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

CSF

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on kuivsoolatud sealiha1, mis on;

märkida asjakohane kaup

1

| | KAS






  1*) | Kondiga Itaalia stiilis sealihasink, mida on soolatud ja kuivatatud minimaalselt 313 päeva1, |
| --- | --- | --- |

KAS

1*)

Kondiga Itaalia stiilis sealihasink, mida on soolatud ja kuivatatud minimaalselt 313 päeva1,

1

| | VÕI






  2*) | Kondiga Hispaania stiilis sealiha, Ibeeria abasink, mida on soolatud ja kuivatatud minimaalselt 252 päeva1, |
| --- | --- | --- |

VÕI

2*)

Kondiga Hispaania stiilis sealiha, Ibeeria abasink, mida on soolatud ja kuivatatud minimaalselt 252 päeva1,

1

| | VÕI






  3*) | Kondiga Hispaania stiilis sealiha, Ibeeria sink, mida on soolatud ja kuivatatud minimaalselt 126 päeva1. |
| --- | --- | --- |

VÕI

3*)

Kondiga Hispaania stiilis sealiha, Ibeeria sink, mida on soolatud ja kuivatatud minimaalselt 126 päeva1.

1

| | VÕI






  4*) | Kondiga Hispaania stiilis sealiha, Serrano sink, mida on soolatud ja kuivatatud minimaalselt 140 päeva1. |
| --- | --- | --- |

VÕI

4*)

Kondiga Hispaania stiilis sealiha, Serrano sink, mida on soolatud ja kuivatatud minimaalselt 140 päeva1.

1

Joonealune märkus1: Avaldamise ajal võib sealiha Uus-Meremaale importimise tingimustes kuivatamisaeg ületada CSFi jaoks määratud miinimumi.

1

| xv) | Lihatooted ja muud töödeldud tooted, mis on saadud sealihast (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xv)

Lihatooted ja muud töödeldud tooted, mis on saadud sealihast (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

ASF

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on looduslikult fermenteeritud ja valminud sinkide puhul vähemalt 190 päeva ning karbonaadi puhul 140 päeva.

märkida asjakohane kaup

| xvi) | Mäletsejate sooled

  7.A 12.0 |
| --- | --- |

xvi)

Mäletsejate sooled

7.A 12.0

7.A 12.0

FMD

Käesolevaga kirjeldatud loomasooled on puhastatud, kaabitud ja kas naatriumkloriidiga 30 päeva sooldunud või pleegitatud või pärast kaapimist kuivatatud ning pärast töötlemist uuesti saastumise eest kaitstud.

| xvii) | Töödeldud (sulatatud) loomne valk, pekk, rasvad ja lemmikloomatoit, mis on saadud kabiloomade lihast ja kodulinnulihast (sh kalkunid):

  15.0 17.0 21.0 |
| --- | --- |

xvii)

Töödeldud (sulatatud) loomne valk, pekk, rasvad ja lemmikloomatoit, mis on saadud kabiloomade lihast ja kodulinnulihast (sh kalkunid):

15.0 17.0 21.0

15.0 17.0 21.0

FMD, SVD, RND, PPR, ASF, ND, LSD

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on kuumtöödeldud kooskõlas minimaalsete regulatiivsete standarditega ja minimaalselt kümme minutit kogu toote ulatuses temperatuuril 90 °C.

märkida asjakohane kaup

| xviii) | Mäletsejate vill ja kiud:

  20.0 |
| --- | --- |

xviii)

Mäletsejate vill ja kiud:

20.0

20.0

FMD, RND

| | KAS






  1*) | Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on säilitatud 4 nädalat temperatuuril 18 °C või 4 kuud temperatuuril 4 °C või 8 päeva temperatuuril 37 °C. |
| --- | --- | --- |

KAS

1*)

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on säilitatud 4 nädalat temperatuuril 18 °C või 4 kuud temperatuuril 4 °C või 8 päeva temperatuuril 37 °C.

märkida asjakohane kaup

| | VÕI






  2*) | Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on tööstuslikult süvapestud, st kaup on kastetud vees lahustuvasse pesuainesse, mille temperatuur on 60 – 70 °C. |
| --- | --- | --- |

VÕI

2*)

Käesolevaga kirjeldatud [märkida asjakohane kaup] on tööstuslikult süvapestud, st kaup on kastetud vees lahustuvasse pesuainesse, mille temperatuur on 60 – 70 °C.

märkida asjakohane kaup

| | VÕI






  3*) | Töötlemata [märkida asjakohane kaup] on puhastatud, kuivatatud ja kindlalt pakendatud vastavalt määruses (EÜ) nr 1069/2009 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- | --- |

VÕI

3*)

Töötlemata [märkida asjakohane kaup] on puhastatud, kuivatatud ja kindlalt pakendatud vastavalt määruses (EÜ) nr 1069/2009 sätestatud nõuetele.

märkida asjakohane kaup

| xix) | Töödeldud toornahad

  19 |
| --- | --- |

xix)

Töödeldud toornahad

19

19

FMD, RND

Käesolevaga kirjeldatud toornahad on 7 päeva sooldunud meresoolas, mis sisaldab vähemalt 2 % naatriumkarbonaati.

| xx) | Töödeldud toornahad

  19 |
| --- | --- |

xx)

Töödeldud toornahad

19

19

FMD

| | KAS






  1*) | Käesolevaga kirjeldatud toornahku on enne lähetamist kuivsoolatud või 14 päeva soolvees hoitud ja neid transporditi meritsi. |
| --- | --- | --- |

KAS

1*)

Käesolevaga kirjeldatud toornahku on enne lähetamist kuivsoolatud või 14 päeva soolvees hoitud ja neid transporditi meritsi.

| | VÕI






  2*) | Käesolevaga kirjeldatud toornahku on 42 päeva kuivatatud vähemalt temperatuuril 20 °C. |
| --- | --- | --- |

VÕI

2*)

Käesolevaga kirjeldatud toornahku on 42 päeva kuivatatud vähemalt temperatuuril 20 °C.

| xxii) | Töödeldud toornahad (kroompargitud (wet blue), pikeldatud, painitud või nahad, mis on täielikult pargitud):

  19 |
| --- | --- |

xxii)

Töödeldud toornahad (kroompargitud (wet blue

19

19

FMD, RND

Täielikult töödeldud toornahkadega võib kaubelda piiranguteta tingimusel, et need tooted on läbinud tavapärased parkimise keemilised ja mehhaanilised protsessid.

Kauplemisel võib kasutada järgmisi kinnitusi:

Käesolevaga kirjeldatud töödeldud toornahad on läbinud tavapärased parkimise keemilised ja mehhaanilised protsessid

| xxiii) | Veisesperma:

  1 |
| --- | --- |

xxiii)

Veisesperma:

1

1

FMD

Käesolevaga kirjeldatud sperma on:

| | KAS






  1*) | saadud loomadelt, keda peeti seemendusjaamas, kuhu viimase 30 päeva jooksul enne sperma kogumist loomi ei lisatud ja millest 10 kilomeetri raadiuses ei ole viimase 30 päeva jooksul enne ja pärast sperma kogumise päeva esinenud FMDd; ja neil ei ilmnenud sperma kogumise päeval FMDle viitavaid kliinilisi haigustunnuseid, neid ei ole FMD vastu vaktsineeritud ja vähemalt 21 päeva pärast sperma kogumist tehti neile FMD viiruse antikehade suhtes negatiivsete tulemustega test ning ükski teine loom seemendusjaamas ei ole FMD vastu vaktsineeritud. Peale selle koguti spermat seemendusjaamas, mis ei asu ohustatud või järelevalvetsoonis ja ohustatud ning järelevalvetsoonist kogutud sperma on selgelt märgistatud ja seda hoitakse ametliku järelevalve all; ja kogutud spermat töödeldi ja säilitati kooskõlas OIE maismaaloomade tervishoiu eeskirja peatükkidega 4.5 või 4.6, ning täiendavalt säilitati seda päritoluriigis vähemalt üks kuu pärast kogumist ning selle perioodi jooksul ei ilmnenud ühelgi loomal, kes asusid ettevõttes, kus doonorloomi peeti, FMD märke. |
| --- | --- | --- |

KAS

1*)

saadud loomadelt, keda peeti seemendusjaamas, kuhu viimase 30 päeva jooksul enne sperma kogumist loomi ei lisatud ja millest 10 kilomeetri raadiuses ei ole viimase 30 päeva jooksul enne ja pärast sperma kogumise päeva esinenud FMDd; ja neil ei ilmnenud sperma kogumise päeval FMDle viitavaid kliinilisi haigustunnuseid, neid ei ole FMD vastu vaktsineeritud ja vähemalt 21 päeva pärast sperma kogumist tehti neile FMD viiruse antikehade suhtes negatiivsete tulemustega test ning ükski teine loom seemendusjaamas ei ole FMD vastu vaktsineeritud. Peale selle koguti spermat seemendusjaamas, mis ei asu ohustatud või järelevalvetsoonis ja ohustatud ning järelevalvetsoonist kogutud sperma on selgelt märgistatud ja seda hoitakse ametliku järelevalve all; ja kogutud spermat töödeldi ja säilitati kooskõlas OIE maismaaloomade tervishoiu eeskirja peatükkidega 4.5 või 4.6, ning täiendavalt säilitati seda päritoluriigis vähemalt üks kuu pärast kogumist ning selle perioodi jooksul ei ilmnenud ühelgi loomal, kes asusid ettevõttes, kus doonorloomi peeti, FMD märke.

| | VÕI






  2*) | kogutud ja seda on säilitatud külmutatuna vähemalt 21 päeva enne oletatavat varaseimat nakkuse ilmnemise kuupäeva ettevõttes, mis on suu- ja sõrataudi ohustatud või järelevalvetsoonis; ja pärast varaseimat nakkuse ilmnemise kuupäeva kogutud spermat on säilitatud eraldi ja vabastatud ainult pärast seda, kui kõik FMD puhanguga seotud meetmed on tühistatud; ja kõik seemendusjaamas asuvad loomad on läbinud kliinilise läbivaatuse ja neile on tehtud seroloogiline test, et kinnitada nakkuse puudumist kõnealuses seemendusjaamas; ja doonorloomadelt mitte varem kui 28 päeva pärast sperma kogumist võetud proovi seroloogilise uurimise tulemus FMD antikehade suhtes on osutunud negatiivseks. |
| --- | --- | --- |

VÕI

2*)

kogutud ja seda on säilitatud külmutatuna vähemalt 21 päeva enne oletatavat varaseimat nakkuse ilmnemise kuupäeva ettevõttes, mis on suu- ja sõrataudi ohustatud või järelevalvetsoonis; ja pärast varaseimat nakkuse ilmnemise kuupäeva kogutud spermat on säilitatud eraldi ja vabastatud ainult pärast seda, kui kõik FMD puhanguga seotud meetmed on tühistatud; ja kõik seemendusjaamas asuvad loomad on läbinud kliinilise läbivaatuse ja neile on tehtud seroloogiline test, et kinnitada nakkuse puudumist kõnealuses seemendusjaamas; ja doonorloomadelt mitte varem kui 28 päeva pärast sperma kogumist võetud proovi seroloogilise uurimise tulemus FMD antikehade suhtes on osutunud negatiivseks.

| xxiv) | Veisesperma:

  1 |
| --- | --- |

xxiv)

Veisesperma:

1

1

BT

Käesolevaga kirjeldatud sperma on saadud doonorloomadelt, keda:

| | KAS
  peeti viirusekandjate eest kaitstult vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise alustamist ja selle ajal; |
| --- | --- |

KAS

peeti viirusekandjate eest kaitstult vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise alustamist ja selle ajal;

| | VÕI
  kes läbisid negatiivsete tulemustega seroloogilised testid vastavalt OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatule, et avastada BTV-grupi antikehasid vähemalt igal 60. päeval kogumisperioodi jooksul ja 21–60 päeva pärast eksporditava saadetise jaoks viimast kogumist; |
| --- | --- |

VÕI

kes läbisid negatiivsete tulemustega seroloogilised testid vastavalt OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatule, et avastada BTV-grupi antikehasid vähemalt igal 60. päeval kogumisperioodi jooksul ja 21–60 päeva pärast eksporditava saadetise jaoks viimast kogumist;

| | VÕI
  kellelt võeti haigustekitaja tuvastamise testi jaoks vastavalt OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatule negatiivsete tulemustega vereproovid eksporditavasse saadetisse kuuluva sperma kogumise alguses ja lõpus ning kogumisperioodi vältel vähemalt 7 päeva järel (viiruse isolatsiooni test) või vähemalt iga 28 päeva järel (PCRi meetod); |
| --- | --- |

VÕI

kellelt võeti haigustekitaja tuvastamise testi jaoks vastavalt OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatule negatiivsete tulemustega vereproovid eksporditavasse saadetisse kuuluva sperma kogumise alguses ja lõpus ning kogumisperioodi vältel vähemalt 7 päeva järel (viiruse isolatsiooni test) või vähemalt iga 28 päeva järel (PCRi meetod);

| | VÕI
  Seemendusjaam ei asu nakatunud (piiratud) tsoonis. Nakatunud (piiratud) tsoonist saadud sperma on selgelt märgistatud ja seda hoitakse ametliku järelevalve all. |
| --- | --- |

VÕI

Seemendusjaam ei asu nakatunud (piiratud) tsoonis. Nakatunud (piiratud) tsoonist saadud sperma on selgelt märgistatud ja seda hoitakse ametliku järelevalve all.

| | JA
  Sperma koguti, töödeldi ja säilitati kooskõlas OIE standarditega. |
| --- | --- |

JA

Sperma koguti, töödeldi ja säilitati kooskõlas OIE standarditega.

| xxv) | Veisesperma:

  1 |
| --- | --- |

xxv)

Veisesperma:

1

1

LSD

Käesolevaga kirjeldatud sperma on saadud doonorloomadelt,

kellel ei ilmnenud sperma kogumise päeval ja järgmisel 28 päeval LSD-le viitavaid kliinilisi haigustunnuseid; loomi peeti eksportivas riigis 28 päeva enne sperma kogumist seemendusjaamas, kus selle aja jooksul ei esinenud ametlikult ühtegi LSD juhtumit ja seemendusjaam ei asunud LSDga nakatunud tsoonis või puhvertsoonis ja puhvertsoonist kogutud sperma on selgelt märgistatud ja kontrollitud.

| xxvi) | In vivo saadud veiseembrüod (v.a embrüod, mille läbipaistev vööde on läbistatud)

  2 |
| --- | --- |

xxvi)

In vivo

2

2

FMD

Käesolevaga kirjeldatud in vivo saadud embrüod on saadud doonoritelt:

in vivo

| | Kellel kogumise ajal ei ilmnenud FMD kliinilisi haigustunnuseid; kelle embrüod viljastati kunstliku viljastamise teel, kasutades spermat, mis koguti, töödeldi ja säilitati seemendusjaamas, mille on kooskõlas OIE standarditega heaks kiitnud pädev asutus. Embrüod on kogutud, töödeldud ja säilitatud vastavalt standarditele, mille on sätestanud pädev asutus;
  JA |
| --- | --- |

Kellel kogumise ajal ei ilmnenud FMD kliinilisi haigustunnuseid; kelle embrüod viljastati kunstliku viljastamise teel, kasutades spermat, mis koguti, töödeldi ja säilitati seemendusjaamas, mille on kooskõlas OIE standarditega heaks kiitnud pädev asutus. Embrüod on kogutud, töödeldud ja säilitatud vastavalt standarditele, mille on sätestanud pädev asutus;

JA

| | Doonorloomad, kellelt embrüod koguti, pärinevad karjast (karjadest), mis ei asunud ohustatud või järelevalvetsoonis. Embrüod, mis on kogutud ohustatud ja järelevalvetsoonist, on selgelt märgistatud ja neid on hoitud ametliku järelevalve all. |
| --- | --- |

Doonorloomad, kellelt embrüod koguti, pärinevad karjast (karjadest), mis ei asunud ohustatud või järelevalvetsoonis. Embrüod, mis on kogutud ohustatud ja järelevalvetsoonist, on selgelt märgistatud ja neid on hoitud ametliku järelevalve all.

| xxvii) | In vivo saadud veiseembrüod (välja arvatud embrüod, mille läbipaistev vööde läbistatakse):

  2 |
| --- | --- |

xxvii)

In vivo

2

2

BT

Käesolevaga kirjeldatud embrüod saadi in vivo doonoritelt,

in vivo

| | kellel ei esinenud kogumise ajal lammaste katarraalse palaviku kliinilisi nähte ning kelle embrüod on eostatud kunstliku viljastamise teel spermaga, mida kogutakse, töödeldakse ja säilitatakse seemendusjaamas, mille on pädev asutus kooskõlas OIE standarditega heaks kiitnud;
  NING |
| --- | --- |

kellel ei esinenud kogumise ajal lammaste katarraalse palaviku kliinilisi nähte ning kelle embrüod on eostatud kunstliku viljastamise teel spermaga, mida kogutakse, töödeldakse ja säilitatakse seemendusjaamas, mille on pädev asutus kooskõlas OIE standarditega heaks kiitnud;

NING

| | embrüod koguti, töödeldi ja ladustati kooskõlas pädeva asutuse kehtestatud standardite kohaselt. |
| --- | --- |

embrüod koguti, töödeldi ja ladustati kooskõlas pädeva asutuse kehtestatud standardite kohaselt.

| xxviii) | In vivo saadud veiseembrüod (välja arvatud embrüod, mille läbipaistev vööde läbistatakse):

  2 |
| --- | --- |

xxviii)

In vivo

2

2

VS

Käesolevaga kirjeldatud embrüod saadi in vivo doonoritelt,

in vivo

keda hoiti 21 päeva enne embrüote kogumist ja kogumise ajal ettevõttes, kus selle perioodi jooksul ei teatatud vesikulaarse stomatiidi esinemisest, ning kellele tehti 21 päeva enne embrüote kogumist vesikulaarse stomatiidi diagnostiline test ning selle tulemused olid negatiivsed; embrüod koguti, töödeldi ja ladustati kooskõlas OIE teatud standarditega; ettevõte ei asunud ohustatud või järelevalvetsoonis. Ohustatud või järelevalvetsoonis kogutud embrüod on selgelt märgistatud ja neid on hoitud ametliku järelevalve all.

| xxix) | In vivo saadud veiseembrüod (välja arvatud embrüod, mille läbipaistev vööde läbistatakse):

  2 |
| --- | --- |

xxix)

In vivo

2

2

CBPP

Käesolevaga kirjeldatud embrüod saadi in vivo doonoritelt,

in vivo

| | KAS






  1*) | keda ei ole vaktsineeritud veiste nakkava pleuropneumoonia suhtes ning kellele on tehtud veiste nakkava pleuropneumoonia suhtes kaks komplemendi sidumise testi vähemalt 21päevase ning mitte rohkem kui 30päevase vahega, kusjuures teine test tehti 14 päeva jooksul enne kogumist; ning kes olid teistest koduveistest isoleeritud alates esimese komplemendi sidumise testi tegemisest kuni kogumiseni; |
| --- | --- | --- |

KAS

1*)

keda ei ole vaktsineeritud veiste nakkava pleuropneumoonia suhtes ning kellele on tehtud veiste nakkava pleuropneumoonia suhtes kaks komplemendi sidumise testi vähemalt 21päevase ning mitte rohkem kui 30päevase vahega, kusjuures teine test tehti 14 päeva jooksul enne kogumist; ning kes olid teistest koduveistest isoleeritud alates esimese komplemendi sidumise testi tegemisest kuni kogumiseni;

| | VÕI






  2*) | keda on vaktsineeritud OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatus kirjeldatud standarditele vastava vaktsiiniga vähemalt 4 kuud enne kogumist; |
| --- | --- | --- |

VÕI

2*)

keda on vaktsineeritud OIE maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatus kirjeldatud standarditele vastava vaktsiiniga vähemalt 4 kuud enne kogumist;

| | NING
  kellel ei esinenud embrüote kogumise päeval veiste nakkava pleuropneumoonia kliinilisi nähte; keda on hoitud sünnist saadik või viimased 6 kuud karjas (või karjades), kus kõnealusel perioodil ei ole teatatud veiste nakkava pleuropneumoonia esinemisest ning mis ei asunud tsoonis, kus levis veiste nakkav pleuropneumoonia; ning embrüod koguti, töödeldi ja ladustati kooskõlas pädeva asutuse kehtestatud standardite kohaselt. |
| --- | --- |

NING

kellel ei esinenud embrüote kogumise päeval veiste nakkava pleuropneumoonia kliinilisi nähte; keda on hoitud sünnist saadik või viimased 6 kuud karjas (või karjades), kus kõnealusel perioodil ei ole teatatud veiste nakkava pleuropneumoonia esinemisest ning mis ei asunud tsoonis, kus levis veiste nakkav pleuropneumoonia; ning embrüod koguti, töödeldi ja ladustati kooskõlas pädeva asutuse kehtestatud standardite kohaselt.

| xxx) | Kodulindude haudemunad:

  2 |
| --- | --- |

xxx)

Kodulindude haudemunad:

2

2

LPNAI/

HPNAI

OIE maismaaloomade tervishoiu eeskirja kohaselt teatamiskohustuslik lindude gripp (OIE loetelusse kuuluv teatamiskohustuslik taud)

Newcastle'i haigus

Kauplemiseks suunal EList Uus-Meremaale:

Kauplemiseks suunal EList Uus-Meremaale:

Käesolevaga kirjeldatud kodulindude haudemunad saadi päritolukarjadest ja haudejaamadest, mis asuvad esmaste majandussektorite ministeeriumi heakskiidetud bioturvarühmikus, mis on vaba teatamiskohustuslikust lindude gripist [ja/või] Newcastle'i haigusest [mittevajalik maha tõmmata]

mittevajalik maha tõmmata

| xxxi) | Elusmesilased/-kimalased:

  3 |
| --- | --- |

xxxi)

Elusmesilased/-kimalased:

3

3

Väike tarumardikas

(Aethina tumida)

Aethina tumida

Kauplemiseks suunal Uus-Meremaalt ELi

Kauplemiseks suunal Uus-Meremaalt ELi

| a) | Tarud on pärit piirkonnast, mille suhtes vähemalt 100 km raadiuses ei ole kehtestatud piiranguid seoses väikese tarumardika (Aethina tumida) esinemise kahtluse või kinnitatud esinemisega, ning kus sellist nakatumist ei esine; |
| --- | --- |

a)

Tarud on pärit piirkonnast, mille suhtes vähemalt 100 km raadiuses ei ole kehtestatud piiranguid seoses väikese tarumardika (Aethina tumida) esinemise kahtluse või kinnitatud esinemisega, ning kus sellist nakatumist ei esine;

Aethina tumida

| b) | mesilasi/kimalasi (1) ja nende pakendeid on visuaalselt kontrollitud avastamaks tarumardika (Aethina tumida), selle munade või vastsete esinemist. |
| --- | --- |

b)

mesilasi/kimalasi (1) ja nende pakendeid on visuaalselt kontrollitud avastamaks tarumardika (Aethina tumida), selle munade või vastsete esinemist.

1

Aethina tumida

| (1) | Mittevajalik maha tõmmata |
| --- | --- |

(1)

1

Mittevajalik maha tõmmata

| xxxii) | Elusmesilased/-kimalased:

  3 |
| --- | --- |

xxxii)

Elusmesilased/-kimalased:

3

3

Liigi Tropilaelaps lest (Tropilaelaps spp.)

Tropilaelaps

Tropilaelaps

Kauplemiseks suunal Uus-Meremaalt ELi:

Kauplemiseks suunal Uus-Meremaalt ELi:

| a) | Tarud on pärit piirkonnast, mille suhtes vähemalt 100 km raadiuses ei ole kehtestatud piiranguid seoses liigi Tropilaelaps lestade (Tropilaelaps spp.) esinemise kahtluse või kinnitatud esinemisega, ning kus sellist nakatumist ei esine; |
| --- | --- |

a)

Tarud on pärit piirkonnast, mille suhtes vähemalt 100 km raadiuses ei ole kehtestatud piiranguid seoses liigi Tropilaelaps lestade (Tropilaelaps spp.) esinemise kahtluse või kinnitatud esinemisega, ning kus sellist nakatumist ei esine;

Tropilaelaps

Tropilaelaps

| b) | mesilasi/kimalasi (1) ja nende pakendeid on visuaalselt kontrollitud avastamaks liigi Tropilaelaps lestade (Tropilaelaps spp.) esinemist. |
| --- | --- |

b)

mesilasi/kimalasi (1) ja nende pakendeid on visuaalselt kontrollitud avastamaks liigi Tropilaelaps lestade (Tropilaelaps spp.) esinemist.

1

Tropilaelaps

Tropilaelaps

| (1) | Mittevajalik maha tõmmata |
| --- | --- |

(1)

1

Mittevajalik maha tõmmata

VII LISA

SERTIFITSEERIMINE

Ametlikud veterinaarsertifikaadid hõlmavad elusloomade ja/või loomsete saaduste saadetisi, mis on kokkuleppeosaliste vahelise kauplemise objektiks.

1. jagu. Tervisealased kinnitused

| a) | Kaupade puhul, mille staatus on „Jah (1)” (kokkulepitud võrdväärsus)






  i) | Kasutada tuleb järgmist tervisealase kinnituse näidist (võrdväärsus vastavalt vajadusele kas loomatervise ja/või rahvatervise osas) Viidata Jah (1) V lisa;
  „Käesolevaga kirjeldatud loom või loomne saadus vastab asjaomaste (Euroopa Liidu/Uus-Meremaa (6)) standarditele ja nõuetele, mis on tunnistatud võrdväärseks (Uus-Meremaa/Euroopa Liidu (6)) standardite ja nõuetega, nagu on ette nähtud (Euroopa Liidu – Uus-Meremaa sanitaarmeetmeid käsitlevas kokkuleppes (nõukogu otsus 97/132/EÜ)).
  Eelkõige (märkida eksportiva kokkuleppeosalise õigusakt ...) alusel (7).

  (6)  Mittevajalik maha tõmmata."


  (6)  Mittevajalik maha tõmmata."


  (7)  Vabatahtlik, importiva kokkuleppeosalise äranägemisel.”"

  NING |
| --- | --- | --- |

a)

Kaupade puhul, mille staatus on „Jah (1)” (kokkulepitud võrdväärsus)

i)

Kasutada tuleb järgmist tervisealase kinnituse näidist (võrdväärsus vastavalt vajadusele kas loomatervise ja/või rahvatervise osas) Viidata Jah (1) V lisa;

„Käesolevaga kirjeldatud loom või loomne saadus vastab asjaomaste (Euroopa Liidu/Uus-Meremaa (6)) standarditele ja nõuetele, mis on tunnistatud võrdväärseks (Uus-Meremaa/Euroopa Liidu (6)) standardite ja nõuetega, nagu on ette nähtud (Euroopa Liidu – Uus-Meremaa sanitaarmeetmeid käsitlevas kokkuleppes (nõukogu otsus 97/132/EÜ)).

Eelkõige (märkida eksportiva kokkuleppeosalise õigusakt ...) alusel (7).

(6)  Mittevajalik maha tõmmata."

(6)  Mittevajalik maha tõmmata."

(7)  Vabatahtlik, importiva kokkuleppeosalise äranägemisel.”"

NING

| ii) | Kasutada V lisa 5. jao 28. jaotises esitatud lisakinnitust (lisakinnitusi) vastavalt vajadusele ja kooskõlas V lisas esitatud eritingimustele. |
| --- | --- |

ii)

Kasutada V lisa 5. jao 28. jaotises esitatud lisakinnitust (lisakinnitusi) vastavalt vajadusele ja kooskõlas V lisas esitatud eritingimustele.

| iii) | Uus-Meremaale suunduva ELi ekspordi puhul kasutatav lisakinnitus: „loomne saadus on kõlblik liidusiseseks kaubanduseks ilma piiranguteta”. |
| --- | --- |

iii)

Uus-Meremaale suunduva ELi ekspordi puhul kasutatav lisakinnitus: „loomne saadus on kõlblik liidusiseseks kaubanduseks ilma piiranguteta”.

| iv) | Uus-Meremaalt eksportimise puhul: Selliste kaubasaadetiste puhul, mille jaoks tuleb kasutada 1. jao punkti a alapunktis i esitatud tervisealase kinnituse näidist ning mille võrdväärsus on kindlaks määratud V lisa 5. jao 28. jaotise alajaotises „Sertifitseerimissüsteemid”, tuleb kasutada järgmist lisakinnitust, kui veterinaarsertifikaat väljastatakse pärast saadetise lahkumist: (8)„Allakirjutanud ametnik on käesoleva saadetise kinnitanud nõuetele vastavust kinnitava dokumendi või nõuetele vastavust kinnitavate dokumentide põhjal (viide asjakohasele nõuetele vastavust kinnitavale dokumendile või asjakohastele nõuetele vastavust kinnitavatele dokumentidele (ED)), väljastatud ... (märkida kuupäev), mis olid tema poolt kinnitatud ja väljastati enne saadetise lahkumist”. |
| --- | --- |

iv)

Uus-Meremaalt eksportimise puhul: Selliste kaubasaadetiste puhul, mille jaoks tuleb kasutada 1. jao punkti a alapunktis i esitatud tervisealase kinnituse näidist ning mille võrdväärsus on kindlaks määratud V lisa 5. jao 28. jaotise alajaotises „Sertifitseerimissüsteemid”, tuleb kasutada järgmist lisakinnitust, kui veterinaarsertifikaat väljastatakse pärast saadetise lahkumist: (8)„Allakirjutanud ametnik on käesoleva saadetise kinnitanud nõuetele vastavust kinnitava dokumendi või nõuetele vastavust kinnitavate dokumentide põhjal (viide asjakohasele nõuetele vastavust kinnitavale dokumendile või asjakohastele nõuetele vastavust kinnitavatele dokumentidele (ED)), väljastatud ... (märkida kuupäev), mis olid tema poolt kinnitatud ja väljastati enne saadetise lahkumist”.

| b) | Kõikide kaupade puhul
  Kui eksportivalt kokkuleppeosaliselt on kooskõlas artikliga 12 saadud teave, et on esinenud V lisa 5. jao 29.B jaotises loetletud haigust, tuleb ametlikus veterinaarsertifikaadis kasutada V lisa 5. jao 29.B jaotises esitatud asjaomast lisakinnitust (või asjaomaseid lisakinnitusi). V lisa 5. jao 29.B jaotisega ette nähtud asjaomast lisakinnitust (asjaomaseid lisakinnitusi) tuleb kasutada seni, kuni eksportiv kokkuleppeosaline on teinud kooskõlas artikliga 6 otsuse piirkondadeks jaotamise kohta, või kuni lepitakse kokku teisiti. |
| --- | --- |

b)

Kõikide kaupade puhul

Kui eksportivalt kokkuleppeosaliselt on kooskõlas artikliga 12 saadud teave, et on esinenud V lisa 5. jao 29.B jaotises loetletud haigust, tuleb ametlikus veterinaarsertifikaadis kasutada V lisa 5. jao 29.B jaotises esitatud asjaomast lisakinnitust (või asjaomaseid lisakinnitusi). V lisa 5. jao 29.B jaotisega ette nähtud asjaomast lisakinnitust (asjaomaseid lisakinnitusi) tuleb kasutada seni, kuni eksportiv kokkuleppeosaline on teinud kooskõlas artikliga 6 otsuse piirkondadeks jaotamise kohta, või kuni lepitakse kokku teisiti.

2. jagu. Sertifikaatide täitmine

| a) | Pabersertifikaadi puhul peavad allkirja ja ametliku pitseri värv erinema teksti värvist. |
| --- | --- |

a)

Pabersertifikaadi puhul peavad allkirja ja ametliku pitseri värv erinema teksti värvist.

| b) | Uus-Meremaalt eksportimine: ametlik paberveterinaarsertifikaat tuleb väljastada inglise keeles ning selle liikmesriigi ühes keeles, kus asub piiripunkt, kuhu saadetis esitatakse. |
| --- | --- |

b)

Uus-Meremaalt eksportimine: ametlik paberveterinaarsertifikaat tuleb väljastada inglise keeles ning selle liikmesriigi ühes keeles, kus asub piiripunkt, kuhu saadetis esitatakse.

| c) | Euroopa Liidust eksportimine: ametlik veterinaarsertifikaat väljastatakse päritoluliikmesriigi keeles ja inglise keeles. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Liidust eksportimine: ametlik veterinaarsertifikaat väljastatakse päritoluliikmesriigi keeles ja inglise keeles.

| d) | Igal ekspordiks ette nähtud saadetisel peab olema originaalveterinaarsertifikaat (-veterinaarsertifikaadid) või originaalveterinaardokument (-veterinaardokumendid) või muu kokkulepitud sanitaarteavet sisaldav originaaldokument (muud kokkulepitud sanitaarteavet sisaldavad originaaldokumendid), kui nii on kokkuleppega ette nähtud. |
| --- | --- |

d)

Igal ekspordiks ette nähtud saadetisel peab olema originaalveterinaarsertifikaat (-veterinaarsertifikaadid) või originaalveterinaardokument (-veterinaardokumendid) või muu kokkulepitud sanitaarteavet sisaldav originaaldokument (muud kokkulepitud sanitaarteavet sisaldavad originaaldokumendid), kui nii on kokkuleppega ette nähtud.

| e) | Näidise vormis on lubatud teha väikseid muudatusi. |
| --- | --- |

e)

Näidise vormis on lubatud teha väikseid muudatusi.

| f) | Ametlikes veterinaarsertifikaatides ei pea olema sertifikaadi täitmise juhiseid sisaldavaid selgitavaid märkusi ega saadetise puhul ebaolulisi kinnitusi. |
| --- | --- |

f)

Ametlikes veterinaarsertifikaatides ei pea olema sertifikaadi täitmise juhiseid sisaldavaid selgitavaid märkusi ega saadetise puhul ebaolulisi kinnitusi.

3. jagu. Elektrooniline andmeedastus

| a) | Veterinaarsertifikaatide või muude dokumentide originaale/teavet võib edastada paberil ja/või turvalise elektroonilise andmeedastussüsteemi kaudu, mis annab võrdväärsed sertifitseerimistagatised, sealhulgas võib kasutada digiallkirja ja salgamise vääramise mehhanismi. Kui eksportiv kokkuleppeosaline otsustab esitada ametlikud veterinaarsertifikaadid ja/või veterinaardokumendid elektrooniliselt, peab importiv kokkuleppeosaline olema kindlaks teinud, et antakse võrdväärsed ohutustagatised. Importiva kokkuleppeosalise nõusoleku kasutada ainult elektroonilisi sertifikaate võib märkida ühte kokkuleppe lisadest või kehtestada kirjavahetuse teel kooskõlas kokkuleppe artikli 16 lõikega 1. Kokkuleppeosalised võtavad kõik meetmed, mida on vaja sertifitseerimisprotsessi andmeterviklikkuse tagamiseks, et vältida pettusi ja hoida ära valede ja eksitavate sertifikaatide väljastamine.
  Elektroonilised andmeedastussüsteemid, mis annavad võrdväärsed tagatised: | Uus-Meremaa – E-Cert |
| --- | --- | --- |

a)

Veterinaarsertifikaatide või muude dokumentide originaale/teavet võib edastada paberil ja/või turvalise elektroonilise andmeedastussüsteemi kaudu, mis annab võrdväärsed sertifitseerimistagatised, sealhulgas võib kasutada digiallkirja ja salgamise vääramise mehhanismi. Kui eksportiv kokkuleppeosaline otsustab esitada ametlikud veterinaarsertifikaadid ja/või veterinaardokumendid elektrooniliselt, peab importiv kokkuleppeosaline olema kindlaks teinud, et antakse võrdväärsed ohutustagatised. Importiva kokkuleppeosalise nõusoleku kasutada ainult elektroonilisi sertifikaate võib märkida ühte kokkuleppe lisadest või kehtestada kirjavahetuse teel kooskõlas kokkuleppe artikli 16 lõikega 1. Kokkuleppeosalised võtavad kõik meetmed, mida on vaja sertifitseerimisprotsessi andmeterviklikkuse tagamiseks, et vältida pettusi ja hoida ära valede ja eksitavate sertifikaatide väljastamine.

Elektroonilised andmeedastussüsteemid, mis annavad võrdväärsed tagatised:

Uus-Meremaa – E-Cert

| | EL – TRACES |
| --- | --- |

EL – TRACES

| b) | Ametlik veterinaarsertifikaat väljastatakse ja esitatakse piiripunktile kas:






  i) | allkirjastatud pabersertifikaadi originaalina või |
| --- | --- | --- |

b)

Ametlik veterinaarsertifikaat väljastatakse ja esitatakse piiripunktile kas:

i)

allkirjastatud pabersertifikaadi originaalina või

| ii) | elektrooniliselt, kasutades elektroonilist andmeedastussüsteemi E-Cert või TRACES kooskõlas 3. jao punktis a kirjeldatud menetlusega. |
| --- | --- |

ii)

elektrooniliselt, kasutades elektroonilist andmeedastussüsteemi E-Cert või TRACES kooskõlas 3. jao punktis a kirjeldatud menetlusega.

4. jagu. Kontrollid

Kontrolliasutus tagab, et ametlikku sertifikaati väljaandvad ametnikud tunnevad importiva kokkuleppeosalise tervishoiunõuded, mis on sätestatud käesolevas kokkuleppes, ning nad peavad vajaduse korral andma kinnituse nende nõuete järgimise kohta.

VIII LISA

PIIRIKONTROLLID JA KONTROLLILÕIVUD

A.   ELUSLOOMADE JA LOOMSETE SAADUSTE SAADETISTE PIIRIKONTROLLID

| Piirikontrolli liik
   (9) | Määr protsentides |
| --- | --- |
| 1. | Dokumentide kontroll ja identsuskontroll
  Mõlemad kokkuleppeosalised kontrollivad dokumente |

Piirikontrolli liik
   (9)

Määr protsentides

1.

Mõlemad kokkuleppeosalised kontrollivad dokumente

100

Identsuskontroll on pädeva asutuse äranägemisel (10) tehtav kinnitav kontroll, tagamaks, et veterinaarsertifikaadid/-dokumendid või muud sanitaaralaste õigusaktidega ette nähtud dokumendid vastavad saadetises (11) olevale tootele. Plommiga mahutite puhul võib identsuskontroll seisneda selles, et kontrollitakse ainult plommide rikkumatust ja seda, kas mahuti andmed ja plommi number vastavad mahutiga kaasas olevas veterinaardokumendis või -sertifikaadis märgitud andmetele.

2.   Füüsiline kontroll (nii juhuslik kui ka sihipärane)

Elusloomad, välja arvatud mesilased ja kimalased

100

Mesilasemad ja väikesed kimalaste pered

100

Pakendatud mesilased ja kimalased

50 (12)

Sperma/embrüod/munarakud

10

Nõukogu otsuse 97/132/EÜ lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud elusloomad (13) ja loomsed saadused

1

Nõukogu otsuse 97/132/EÜ lisas loetletud muuks kui inimtoiduks ettenähtud loomsed saadused

1

Töödeldud loomne valk, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks (lahtine kaup)

100 % esimese kuue saadetise puhul ning seejärel 1–10 %

B.   KONTROLLILÕIVUD

Käesoleva lisa B.I ja B.II jaos sätestatud lõive kohaldatakse impordi suhtes.

Kui ei ole teisiti kokku lepitud, määratakse lõivud selliselt, et need katavad ainult piirikontrolliteenuse tegelikud kulud, ning need ei tohi olla suuremad kui vastav saadetise lõiv, mida küsitakse muudest kolmandatest riikidest imporditava sama kauba puhul.

B.I.   Euroopa Liidu nimel

Elusloomade ja iduplasma kontrollilõivud

Kontrollilõive kohaldatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 882/2004.

Loomsed saadused

Kontrollilõive kohaldatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 882/2004 V lisaga, kohaldades vähendamismäära 22,5 % (14). Läbi liidu veetavate kaupade kontrollilõive kohaldatakse siiski kooskõlas määruse (EÜ) nr 882/2004 V lisaga ilma vähendamismäära kohaldamiseta.

B.II.   Uus-Meremaa puhul

Elusloomade ja iduplasma kontrollilõivud

Kontrollilõive kohaldatakse kooskõlas Uus-Meremaa bioturvalisust (kulud) käsitlevate õigusaktidega.

Loomsed saadused

| | Dokumentide kontrolli ja identsuskontrolli lõivud | Üks saadetis – kuni NZD 149,60 (+ gst) saadetise kohta |
| --- | --- | --- |

Dokumentide kontrolli ja identsuskontrolli lõivud

Üks saadetis – kuni NZD 149,60 (+ gst) saadetise kohta

| | Mitmes mahutis olevad saadetised – kuni NZD 149,60 (+ gst) esimese mahuti kohta ja kuni NZD 75 (+ gst) mahuti kohta ülejäänud mahutite puhul. |
| --- | --- |

Mitmes mahutis olevad saadetised – kuni NZD 149,60 (+ gst) esimese mahuti kohta ja kuni NZD 75 (+ gst) mahuti kohta ülejäänud mahutite puhul.

| | Segalastisaadetised – kuni NZD 149,60 (+ gst)/tund |
| --- | --- |

Segalastisaadetised – kuni NZD 149,60 (+ gst)/tund

| | Dokumentide kontrolli ja identsuskontrolli + füüsilise kontrolli lõivud

  Üks saadetis – lõive kohaldatakse kooskõlas Uus-Meremaa õigusaktidega: | Loomatervise bioturvalisuse (kulusid) käsitlevad õigusaktid (Animal Health Biosecurity (Costs) Regulations) |
| --- | --- | --- |

Dokumentide kontrolli ja identsuskontrolli + füüsilise kontrolli lõivud

Üks saadetis – lõive kohaldatakse kooskõlas Uus-Meremaa õigusaktidega:

Loomatervise bioturvalisuse (kulusid) käsitlevad õigusaktid (Animal Health Biosecurity (Costs) Regulations)

| | Rahvatervisega seotud lõive ja tasusid käsitlev õigusakt (Public Health Fees and Charges Regulation) |
| --- | --- |

Rahvatervisega seotud lõive ja tasusid käsitlev õigusakt (Public Health Fees and Charges Regulation)

Uus-Meremaa kontrollilõivude kohandamine vastavalt inflatsioonile

| | Uus-Meremaa kontrollilõive võib kohandada igal aastal kooskõlas järgmise valemiga: |
| --- | --- |

Uus-Meremaa kontrollilõive võib kohandada igal aastal kooskõlas järgmise valemiga:

| | Kontrollilõivu ülemmäär = |
| --- | --- |

Kontrollilõivu ülemmäär =

| | VIII lisas nimetatud kontrollilõiv × (1 + keskmine inflatsioonimäär/100*) (Jooksev aasta – 2009) |
| --- | --- |

VIII lisas nimetatud kontrollilõiv × (1 + keskmine inflatsioonimäär/100*) (Jooksev aasta – 2009)

| * | vastavalt Uus-Meremaa jaoks jooksvalt arvutatud ja Uus-Meremaa Reservpanga avaldatud määrale. |
| --- | --- |

*

vastavalt Uus-Meremaa jaoks jooksvalt arvutatud ja Uus-Meremaa Reservpanga avaldatud määrale.

---

(1)  Kaubad peavad täielikult vastama liidusisese takistusteta kauplemise nõuetele, kui ei ole sätestatud teisiti.

1

(2)  Kõiki määrustele (EÜ) nr 852/2004, (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 viitavaid kandeid tuleb tõlgendada nii, et need sisaldavad asjakohaseid rakendusmeetmeid ja mikroobidega seotud kriteeriume, nagu on sätestatud määrustes (EÜ) nr 2073/2005, (EÜ) nr 2074/2005 ja (EÜ) nr 2076/2005.

2

(3)  Eksporditavate toodete puhul vastutab eksportija (toidukäitleja), et eksporditavad tooted vastaksid importiva riigi toiduohutuse mikrobioloogilistele nõuetele.

3

(4)  Kohaldatakse liha-, kalandus- ja piimatööstuse suhtes.

4

(5)  Informatsiooni Uus-Meremaa ettevõtete ja rajatiste kohta sisestab ELi süsteemi TRACES (või selle järglaseks olevasse süsteemi) Uus-Meremaa pädev asutus. Uus-Meremaa tagab, et ettevõtjad täidavad käesolevas kokkuleppes sätestatud tingimusi. Komisjon uuendab ja avaldab komisjoni veebilehel informatsiooni põhjendamatult viivitamata ja tavaliselt 2 tööpäeva jooksul. Komisjon võib informatsiooni ettevõtte kohta komisjoni veebisaidil mitte avaldada, kui tagatised ei ole piisavad. Kui komisjon otsustab komisjoni veebisaidil ettevõtte kohta informatsiooni mitte avaldada, põhjendab komisjon otsust viivitamata Uus-Meremaa pädevale asutusele.

5

(8)  Lahkumise kuupäev = kuupäev, mil laev lahkus Uus-Meremaa lõppsadamast.

8

(9)  Pädev asutus võib need ülesanded, sh füüsilised kontrollid, delegeerida vastutavale isikule või asutusele kooskõlas importiva kokkuleppeosalise õigusaktidega.

9

(10)  Kooskõlas importiva kokkuleppeosalise õigusaktidega.

10

(11)  Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab saadetis kogust samatüübilisi sama veterinaarsertifikaadi või -dokumendi või veterinaaria-alaste õigusaktidega ette nähtud muude dokumentidega hõlmatud tooteid, mida veetakse sama transpordivahendiga ning mis on pärit samast kolmandast riigist või sellise riigi osast; sama transpordivahend tähendab vedajat (nt laev, lennuk).

11

(12)  Pakendatud mesilaste partiide puhul, mis sisaldavad vähem kui 130 pakendit, kontrollitakse 50 % saadetisest. Rohkem kui 130 pakendiga partiide puhul kontrollitakse 65 juhuslikust pakendist koosnevat valimit, et saavutada 95 %-line usaldusvahemik 5 %-lise haiguste esinemissageduse puhul.

12

(13)  Vastavalt V lisa 10. jaotisele.

13

(14)  Vähendamismäära arvutamise aluseks võeti eeldus, et Uus-Meremaa impordi füüsiliste kontrollide määr on ainult 10 % tavapärastest füüsilistest kontrollidest, mida kohaldatakse muude kolmandate riikide puhul, ning et füüsiliste kontrollide kulud moodustavad 25 % kogulõivudest.

14

---

| 4.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/124 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/124

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1085,

2. juuli 2015,

Rootsi võetud meetme kohta keelata äriühingu Hammars Verkstad AB toodetud halumasinate Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk turule laskmine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/42/EÜ

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 4428 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rootsi teatas komisjonile meetmest, millega keelatakse äriühingu Hammars Verkstad AB (Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Rootsi) toodetud halumasinate Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk turule laskmine. |
| --- | --- |

(1)

Rootsi teatas komisjonile meetmest, millega keelatakse äriühingu Hammars Verkstad AB (Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Rootsi) toodetud halumasinate Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk turule laskmine.

| (2) | Halumasinad kandsid CE-märgist vastavalt direktiivile 2006/42/EÜ. |
| --- | --- |

(2)

Halumasinad kandsid CE-märgist vastavalt direktiivile 2006/42/EÜ.

| (3) | Rootsi võttis meetme põhjusel, et halumasinad ei vastanud direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.1.2 („Ohutuse tagamise põhimõtted”) 1.3.7 („Liikuvad osad”) esitatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, kuna masinatel puuduvad kaitsepiirded või kaitseseadised, mis kaitseksid liikuvatest osadest tulenevate ohtude eest. |
| --- | --- |

(3)

Rootsi võttis meetme põhjusel, et halumasinad ei vastanud direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.1.2 („Ohutuse tagamise põhimõtted”) 1.3.7 („Liikuvad osad”) esitatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele, kuna masinatel puuduvad kaitsepiirded või kaitseseadised, mis kaitseksid liikuvatest osadest tulenevate ohtude eest.

| (4) | Komisjon kutsus tootjat Hammars Verkstad AB üles esitama oma tähelepanekuid Rootsi võetud meetme kohta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon kutsus tootjat Hammars Verkstad AB üles esitama oma tähelepanekuid Rootsi võetud meetme kohta.

| (5) | Hammars Verkstad vastas komisjonile, et puulõhkumismasin, mis asendab nii saagi kui ka spetsiaalset halgude lõhestajat, kujutab operaatori jaoks tervikuna palju väiksemat vigastuste ohtu. Komisjon palus tootjal esitada dokumente, mis tõendaksid väidet riskiklassi kohta, mis määrati kindlaks läbiviidud vastavushindamise käigus. Vastust ei ole saadud. |
| --- | --- |

(5)

Hammars Verkstad vastas komisjonile, et puulõhkumismasin, mis asendab nii saagi kui ka spetsiaalset halgude lõhestajat, kujutab operaatori jaoks tervikuna palju väiksemat vigastuste ohtu. Komisjon palus tootjal esitada dokumente, mis tõendaksid väidet riskiklassi kohta, mis määrati kindlaks läbiviidud vastavushindamise käigus. Vastust ei ole saadud.

| (6) | Rootsi esitatud tõendite läbivaatamine kinnitab, et äriühingu Hammars Verkstad AB (Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Rootsi) toodetud halumasinate Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 ei vasta direktiivis 2006/42/EÜ sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele ning et see mittevastavus põhjustab kasutajate jaoks tõsist vigastuste ohtu. Seega on asjakohane pidada Rootsi võetud meedet põhjendatuks, |
| --- | --- |

(6)

Rootsi esitatud tõendite läbivaatamine kinnitab, et äriühingu Hammars Verkstad AB (Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Rootsi) toodetud halumasinate Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 ei vasta direktiivis 2006/42/EÜ sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele ning et see mittevastavus põhjustab kasutajate jaoks tõsist vigastuste ohtu. Seega on asjakohane pidada Rootsi võetud meedet põhjendatuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rootsi võetud meede, millega keelatakse äriühingu Hammars Verkstad AB (Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Rootsi) toodetud halumasinate Hammars vedklipp 5,5 hk ja Hammars vedklipp 7,5 hk turule laskmine, on põhjendatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. juuli 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  ELT L 157, 9.6.2006, lk 24.

1

---