# Europos Sąjungos L 175/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 175 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. liepos 4d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 175

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. liepos 4d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2015 m. balandžio 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1076, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 nustatomos papildomos taisyklės dėl paramos gavėjo pakeitimo ir dėl su tuo susijusios atsakomybės ir minimalūs reikalavimai, kurie turi būti įtraukti į viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartis, finansuojamas Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis | 1 |
| | * | 2015 m. liepos 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1077, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Idiazabal (SKVN)] | 4 |
| | * | 2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1078, kuriuo dėl medžiagos klodrono rūgšties (dinatrio druskos forma) iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010 (
  1
  ) | 5 |
| | * | 2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1079, kuriuo dėl medžiagos heksaflumurono iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010 (
  1
  ) | 8 |
| | * | 2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1080, kuriuo dėl medžiagos propil 4-hidroksibenzoato ir jo natrio druskos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010 (
  1
  ) | 11 |
| | * | 2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1081, kuriuo tam tikrai importuojamai Rusijos kilmės aliuminio folijai nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 14 |
| | | 2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1082, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 41 |
| | | 2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1083, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2015 m. birželio 29–30 d. pateiktos importo licencijų paraiškos pagal Reglamentu (EB) Nr. 1918/2006 leistą naudoti Tuniso kilmės alyvuogių aliejaus tarifinę kvotą, ir kuriuo sustabdomas tokių 2015 m. liepos mėn. licencijų paraiškų teikimas | 43 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2015 m. vasario 18 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1084, kuriuo Europos Sąjungos vardu patvirtinami tam tikri Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl sanitarinių priemonių, taikomų prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais, II, V, VII ir VIII priedų pakeitimai
  (pranešama dokumentu Nr. C(2015) 797)

   (
  1
  ) | 45 |
| | * | 2015 m. liepos 2 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1085 dėl priemonės, kurios ėmėsi Švedija vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/42/EB, siekdama uždrausti pateikti rinkai bendrovės Hammars Verkstad AB gaminamas malkų skaldymo mašinas Hammars vedklipp 5,5 hk ir Hammars vedklipp 7,5 hk
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 4428)

   (
  1
  ) | 124 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2015 m. balandžio 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1076, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 nustatomos papildomos taisyklės dėl paramos gavėjo pakeitimo ir dėl su tuo susijusios atsakomybės ir minimalūs reikalavimai, kurie turi būti įtraukti į viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartis, finansuojamas Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis

1

*

2015 m. liepos 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1077, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Idiazabal (SKVN)]

Idiazabal

4

*

2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1078, kuriuo dėl medžiagos klodrono rūgšties (dinatrio druskos forma) iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010 (
  1
  )

1

5

*

2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1079, kuriuo dėl medžiagos heksaflumurono iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010 (
  1
  )

1

8

*

2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1080, kuriuo dėl medžiagos propil 4-hidroksibenzoato ir jo natrio druskos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010 (
  1
  )

1

11

*

2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1081, kuriuo tam tikrai importuojamai Rusijos kilmės aliuminio folijai nustatomas laikinasis antidempingo muitas

14

2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1082, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

41

2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1083, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2015 m. birželio 29–30 d. pateiktos importo licencijų paraiškos pagal Reglamentu (EB) Nr. 1918/2006 leistą naudoti Tuniso kilmės alyvuogių aliejaus tarifinę kvotą, ir kuriuo sustabdomas tokių 2015 m. liepos mėn. licencijų paraiškų teikimas

43

SPRENDIMAI

*

2015 m. vasario 18 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1084, kuriuo Europos Sąjungos vardu patvirtinami tam tikri Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl sanitarinių priemonių, taikomų prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais, II, V, VII ir VIII priedų pakeitimai
  (pranešama dokumentu Nr. C(2015) 797)

   (
  1
  )

(pranešama dokumentu Nr. C(2015) 797)

1

45

*

2015 m. liepos 2 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1085 dėl priemonės, kurios ėmėsi Švedija vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/42/EB, siekdama uždrausti pateikti rinkai bendrovės Hammars Verkstad AB gaminamas malkų skaldymo mašinas Hammars vedklipp 5,5 hk ir Hammars vedklipp 7,5 hk
  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 4428)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 4428)

1

124

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 4.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2015/1076

2015 m. balandžio 28 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 nustatomos papildomos taisyklės dėl paramos gavėjo pakeitimo ir dėl su tuo susijusios atsakomybės ir minimalūs reikalavimai, kurie turi būti įtraukti į viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartis, finansuojamas Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1), ypač į jo 63 straipsnio 4 dalį ir 64 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 63 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės veiksmo atveju paramos gavėjas gali būti valstybės narės privačiosios teisės subjektas (toliau – privatusis partneris). Pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 63 straipsnio 3 dalį veiksmui įgyvendinti pasirinktas privatusis partneris, kaip paramos gavėjas, gali būti pakeistas per įgyvendinimo laikotarpį, jeigu to reikalaujama pagal viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutarties arba pagal privačiojo partnerio ir finansų įstaigos, bendrai finansuojančių veiksmą, pagrindinio finansavimo susitarimo sąlygas; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 63 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės veiksmo atveju paramos gavėjas gali būti valstybės narės privačiosios teisės subjektas (toliau – privatusis partneris). Pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 63 straipsnio 3 dalį veiksmui įgyvendinti pasirinktas privatusis partneris, kaip paramos gavėjas, gali būti pakeistas per įgyvendinimo laikotarpį, jeigu to reikalaujama pagal viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutarties arba pagal privačiojo partnerio ir finansų įstaigos, bendrai finansuojančių veiksmą, pagrindinio finansavimo susitarimo sąlygas;

| (2) | kad būtų nurodytos visos partnerių prievolės įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės veiksmą, reikia nustatyti papildomas taisykles dėl paramos gavėjo pakeitimo ir dėl su tuo susijusios atsakomybės; |
| --- | --- |

(2)

kad būtų nurodytos visos partnerių prievolės įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės veiksmą, reikia nustatyti papildomas taisykles dėl paramos gavėjo pakeitimo ir dėl su tuo susijusios atsakomybės;

| (3) | kai įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės veiksmą, finansuojamą Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis, pakeičiamas paramos gavėjas, būtina užtikrinti, kad po pakeitimo naujas partneris ar įstaiga suteiktų bent tą pačią paslaugą ir laikytųsi tų pačių minimalių kokybės standartų, kurių buvo reikalaujama pradinėje viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartyje; |
| --- | --- |

(3)

kai įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės veiksmą, finansuojamą Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis, pakeičiamas paramos gavėjas, būtina užtikrinti, kad po pakeitimo naujas partneris ar įstaiga suteiktų bent tą pačią paslaugą ir laikytųsi tų pačių minimalių kokybės standartų, kurių buvo reikalaujama pradinėje viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartyje;

| (4) | kai įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės veiksmą dotacijos gavėjas yra viešosios teisės subjektas, Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 64 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, kurių laikantis išlaidos, kurias patyrė ir sumokėjo privatusis partneris, gali būti laikomos paramos gavėjo patirtomis ir sumokėtomis išlaidomis. To reglamento 64 straipsnio 2 dalimi reikalaujama, kad su tokiomis išlaidomis susijusios išmokos būtų sumokamos į sąlyginio deponavimo sąskaitą, atidarytą paramos gavėju vardu; |
| --- | --- |

(4)

kai įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės veiksmą dotacijos gavėjas yra viešosios teisės subjektas, Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 64 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, kurių laikantis išlaidos, kurias patyrė ir sumokėjo privatusis partneris, gali būti laikomos paramos gavėjo patirtomis ir sumokėtomis išlaidomis. To reglamento 64 straipsnio 2 dalimi reikalaujama, kad su tokiomis išlaidomis susijusios išmokos būtų sumokamos į sąlyginio deponavimo sąskaitą, atidarytą paramos gavėju vardu;

| (5) | reikia nustatyti minimalius reikalavimus, kurie turi būti įtraukti į viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartis, kurios yra būtinos norint taikyti Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 64 straipsnio 1 dalį, įskaitant nuostatas, susijusias su viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutarties nutraukimu, ir siekiant užtikrinti tinkamą audito seką, |
| --- | --- |

(5)

reikia nustatyti minimalius reikalavimus, kurie turi būti įtraukti į viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartis, kurios yra būtinos norint taikyti Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 64 straipsnio 1 dalį, įskaitant nuostatas, susijusias su viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutarties nutraukimu, ir siekiant užtikrinti tinkamą audito seką,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

Paramos gavėjo pakeitimo, kai įgyvendinami viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės veiksmai, finansuojami Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis, taisyklės

(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 63 straipsnio 4 dalis)

1 straipsnis

Papildomos privačiojo partnerio pakeitimo sąlygos

Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 63 straipsnio 3 dalyje nurodytas privačiojo partnerio ar viešosios teisės subjekto (toliau – partneris arba subjektas) pakeitimas vykdomas laikantis toliau pateiktų papildomų sąlygų:

| a) | partneris arba subjektas gali suteikti bent tokią paslaugą, kokia buvo nustatyta viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartyje, įskaitant minimalius kokybės standartus; |
| --- | --- |

a)

partneris arba subjektas gali suteikti bent tokią paslaugą, kokia buvo nustatyta viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartyje, įskaitant minimalius kokybės standartus;

| b) | partneris arba subjektas sutiko prisiimti paramos gavėjo teises ir pareigas, kiek tai susiję su parama viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės veiksmams, nuo tos dienos, kai vadovaujančiajai institucijai pranešta apie pasiūlymą dėl pakeitimo. |
| --- | --- |

b)

partneris arba subjektas sutiko prisiimti paramos gavėjo teises ir pareigas, kiek tai susiję su parama viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės veiksmams, nuo tos dienos, kai vadovaujančiajai institucijai pranešta apie pasiūlymą dėl pakeitimo.

2 straipsnis

Pasiūlymas pakeisti privatųjį partnerį

1.   Partneris arba subjektas vadovaujančiajai institucijai nusiunčia pasiūlymą pakeisti privatųjį partnerį per mėnesį nuo sprendimo pakeisti privatųjį partnerį dienos.

2.   1 dalyje nurodytą pasiūlymą sudaro:

| a) | viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutarties arba privačiojo partnerio ir finansų įstaigos, bendrai finansuojančių veiksmą, kurį įgyvendinant būtinas pakeitimas, pagrindinio finansavimo susitarimo sąlygos; |
| --- | --- |

a)

viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutarties arba privačiojo partnerio ir finansų įstaigos, bendrai finansuojančių veiksmą, kurį įgyvendinant būtinas pakeitimas, pagrindinio finansavimo susitarimo sąlygos;

| b) | įrodymai, kad partneris arba subjektas laikosi šio reglamento 1 straipsnyje nustatytų sąlygų, ir įrodymai, kad jis laikosi visų pagal Reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 paramos gavėjui nustatytų atitinkamų prievolių ir jas prisiima; |
| --- | --- |

b)

įrodymai, kad partneris arba subjektas laikosi šio reglamento 1 straipsnyje nustatytų sąlygų, ir įrodymai, kad jis laikosi visų pagal Reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 paramos gavėjui nustatytų atitinkamų prievolių ir jas prisiima;

| c) | įrodymai, kad partneriui arba subjektui pateikta originalios paramos sutarties ir visų jos pakeitimų kopija. |
| --- | --- |

c)

įrodymai, kad partneriui arba subjektui pateikta originalios paramos sutarties ir visų jos pakeitimų kopija.

3 straipsnis

Privačiojo partnerio pakeitimo patvirtinimas

Per mėnesį nuo 2 straipsnyje nurodyto pasiūlymo gavimo dienos ir su sąlyga, kad partneris arba subjektas laikosi visų pagal Reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 paramos gavėjui nustatytų atitinkamų prievolių ir jas prisiima ir laikosi šio reglamento 1 straipsnyje nustatytų sąlygų, vadovaujančioji institucija:

| a) | partnerį arba subjektą užregistruoja kaip paramos gavėją nuo šio reglamento 1 straipsnio b punkte nurodytos dienos; |
| --- | --- |

a)

partnerį arba subjektą užregistruoja kaip paramos gavėją nuo šio reglamento 1 straipsnio b punkte nurodytos dienos;

| b) | partneriui arba subjektui praneša apie likusią galimos ESI fondų paramos sumą. |
| --- | --- |

b)

partneriui arba subjektui praneša apie likusią galimos ESI fondų paramos sumą.

II SKYRIUS

Minimalūs reikalavimai, kurie turi būti įtraukti į viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartis, finansuojamas Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis

(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 64 straipsnio 4 dalis)

4 straipsnis

Sąlyginio deponavimo sąskaita

Kiek tai susiję su Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 64 straipsnio 2 dalyje nurodyta sąlyginio deponavimo sąskaita, į viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartį įtraukiami toliau nurodyti reikalavimai:

| a) | reikiamais atvejais finansų įstaigos, kurioje turi būti atidaryta sąlyginio deponavimo sąskaita, atrankos kriterijai, įskaitant reikalavimus dėl jos kreditingumo; |
| --- | --- |

a)

reikiamais atvejais finansų įstaigos, kurioje turi būti atidaryta sąlyginio deponavimo sąskaita, atrankos kriterijai, įskaitant reikalavimus dėl jos kreditingumo;

| b) | sąlygos, kurių laikantis galima vykdyti mokėjimus iš sąlyginio deponavimo sąskaitos; |
| --- | --- |

b)

sąlygos, kurių laikantis galima vykdyti mokėjimus iš sąlyginio deponavimo sąskaitos;

| c) | nuostata, ar viešosios teisės subjektas, kuris yra paramos gavėjas, gali naudoti sąlyginio deponavimo sąskaitą kaip užstatą ir (arba) garantiją, kuriais užtikrinamas jo arba privačiojo partnerio prievolių pagal viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartį vykdymas; |
| --- | --- |

c)

nuostata, ar viešosios teisės subjektas, kuris yra paramos gavėjas, gali naudoti sąlyginio deponavimo sąskaitą kaip užstatą ir (arba) garantiją, kuriais užtikrinamas jo arba privačiojo partnerio prievolių pagal viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartį vykdymas;

| d) | sąlyginio deponavimo sąskaitos turėtojo prievolė vadovaujančiajai institucijai raštu paprašius pranešti jai apie iš sąlyginio deponavimo sąskaitos išmokėtų lėšų dydį ir apie sąlyginio deponavimo sąskaitos likutį; |
| --- | --- |

d)

sąlyginio deponavimo sąskaitos turėtojo prievolė vadovaujančiajai institucijai raštu paprašius pranešti jai apie iš sąlyginio deponavimo sąskaitos išmokėtų lėšų dydį ir apie sąlyginio deponavimo sąskaitos likutį;

| e) | sąlyginio deponavimo sąskaitoje likusių lėšų išmokėjimo taisyklės, kai sąlyginio deponavimo sąskaita uždaroma nutraukus viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartį. |
| --- | --- |

e)

sąlyginio deponavimo sąskaitoje likusių lėšų išmokėjimo taisyklės, kai sąlyginio deponavimo sąskaita uždaroma nutraukus viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartį.

5 straipsnis

Ataskaitų teikimas ir audito seka

1.   Į viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartį įtraukiamos nuostatos dėl ataskaitų teikimo ir dokumentų laikymo sistemos sukūrimo. Ši sistema apima tas pačias ataskaitų teikimo ir dokumentų laikymo prievoles, kurias turi paramos gavėjas, kuris patiria ir pats apmoka išlaidas, kurios yra tinkamos finansuoti pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 65 straipsnį.

2.   Į viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartį įtraukiamos procedūros, kuriomis užtikrinama tinkama audito seka, nustatyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 (2) 25 straipsnyje. Šiomis procedūromis visų pirma užtikrinamas veiksmo įgyvendinimo išlaidų, kurias patyrė ir sumokėjo privatusis partneris, suderinimas su išlaidomis, kurias paramos gavėjas deklaravo vadovaujančiajai institucijai.

6 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. balandžio 28 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

1

(2)  2014 m. kovo 3 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 480/2014, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos (OL L 138, 2014 5 13, p. 5).

2

---

| 4.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1077

2015 m. liepos 1 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Idiazabal (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Ispanijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Idiazabal“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1107/96 (2) su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2317/1999 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Ispanijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Idiazabal“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1107/96 (2) su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2317/1999 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Idiazabal“ (SKVN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 1 d.

Komisijos vardu

Pirmininko vardu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  1996 m. birželio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1107/96 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų įregistravimo vadovaujantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2081/92 17 straipsnyje nustatyta tvarka (OL L 148, 1996 6 21, p. 1).

2

(3)  1999 m. spalio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2317/1999, keičiantis pavadinimo „Idiazábal“, nurodyto Reglamento (EB) Nr. 1107/96 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų įregistravimo vadovaujantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2081/92 17 straipsnyje nustatyta tvarka priede, specifikacijos punktą (OL L 280, 1999 10 30, p. 66).

3

(4)  OL C 70, 2015 2 27, p. 10.

4

---

| 4.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1078

2015 m. liepos 3 d.

kuriuo dėl medžiagos klodrono rūgšties (dinatrio druskos forma) iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009, nustatantį Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (1), ypač į jo 14 straipsnį kartu su 17 straipsniu,

atsižvelgdama į Veterinarinių vaistų komiteto suformuluotą Europos vaistų agentūros nuomonę,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 17 straipsnį farmakologiškai aktyvių medžiagų, naudojamų Sąjungoje maistiniams gyvūnams skirtuose veterinariniuose vaistuose arba gyvulininkystėje naudojamuose biocidiniuose produktuose, didžiausia leidžiamoji koncentracija (toliau – DLK) turi būti nustatoma reglamente; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 17 straipsnį farmakologiškai aktyvių medžiagų, naudojamų Sąjungoje maistiniams gyvūnams skirtuose veterinariniuose vaistuose arba gyvulininkystėje naudojamuose biocidiniuose produktuose, didžiausia leidžiamoji koncentracija (toliau – DLK) turi būti nustatoma reglamente;

| (2) | Komisijos reglamento (ES) Nr. 37/2010 (2) priedo 1 lentelėje nurodytos farmakologiškai aktyvios medžiagos ir jų klasifikacija pagal DLK gyvūninės kilmės maisto produktuose; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamento (ES) Nr. 37/2010 (2) priedo 1 lentelėje nurodytos farmakologiškai aktyvios medžiagos ir jų klasifikacija pagal DLK gyvūninės kilmės maisto produktuose;

| (3) | klodrono rūgštis (dinatrio druskos forma) dar nėra įtraukta į šią lentelę; |
| --- | --- |

(3)

klodrono rūgštis (dinatrio druskos forma) dar nėra įtraukta į šią lentelę;

| (4) | prašymas nustatyti klodrono rūgšties (dinatrio druskos forma) DLK arklinių šeimos gyvūnams buvo pateiktas Europos vaistų agentūrai (toliau – EMA); |
| --- | --- |

(4)

prašymas nustatyti klodrono rūgšties (dinatrio druskos forma) DLK arklinių šeimos gyvūnams buvo pateiktas Europos vaistų agentūrai (toliau – EMA);

| (5) | remdamasi Veterinarinių vaistų komiteto nuomone EMA nustatė, kad siekiant apsaugoti žmonių sveikatą nėra būtina nustatyti klodrono rūgšties didžiausios leidžiamosios koncentracijos arklinių šeimos gyvūnams, nes medžiaga nėra naudojama gyvūnams, kurių pienas skirtas žmonėms vartoti; |
| --- | --- |

(5)

remdamasi Veterinarinių vaistų komiteto nuomone EMA nustatė, kad siekiant apsaugoti žmonių sveikatą nėra būtina nustatyti klodrono rūgšties didžiausios leidžiamosios koncentracijos arklinių šeimos gyvūnams, nes medžiaga nėra naudojama gyvūnams, kurių pienas skirtas žmonėms vartoti;

| (6) | pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 5 straipsnį EMA turi svarstyti, ar konkrečiam maisto produktui nustatytą farmakologiškai aktyvios medžiagos DLK galima taikyti kitam maisto produktui, gaunamam iš tos pačios rūšies gyvūnų, arba vienai ar kelioms gyvūnų rūšims nustatytą farmakologiškai aktyvios medžiagos DLK – kitoms gyvūnų rūšims; |
| --- | --- |

(6)

pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 5 straipsnį EMA turi svarstyti, ar konkrečiam maisto produktui nustatytą farmakologiškai aktyvios medžiagos DLK galima taikyti kitam maisto produktui, gaunamam iš tos pačios rūšies gyvūnų, arba vienai ar kelioms gyvūnų rūšims nustatytą farmakologiškai aktyvios medžiagos DLK – kitoms gyvūnų rūšims;

| (7) | EMA nustatė, kad nėra tinkama klodrono rūgšties (dinatrio druskos forma) DLK arklinių šeimos gyvūnams ekstrapoliuoti kitų rūšių maistiniams gyvūnams, nes remiantis siūlomomis nuorodomis ir veikimo būdu nėra tikėtina, kad ši veiklioji medžiaga būtų naudojama kitų rūšių maistiniams gyvūnams, išskyrus arklius; |
| --- | --- |

(7)

EMA nustatė, kad nėra tinkama klodrono rūgšties (dinatrio druskos forma) DLK arklinių šeimos gyvūnams ekstrapoliuoti kitų rūšių maistiniams gyvūnams, nes remiantis siūlomomis nuorodomis ir veikimo būdu nėra tikėtina, kad ši veiklioji medžiaga būtų naudojama kitų rūšių maistiniams gyvūnams, išskyrus arklius;

| (8) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 37/2010 priedo 1 lentelę; |
| --- | --- |

(8)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 37/2010 priedo 1 lentelę;

| (9) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Veterinarinių vaistų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Veterinarinių vaistų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 37/2010 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2015 m. rugsėjo 2 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 3 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 152, 2009 6 16, p. 11.

1

(2)  2009 m. gruodžio 22 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 37/2010 dėl farmakologiškai aktyvių medžiagų, jų klasifikacijos ir didžiausios leidžiamosios koncentracijos gyvūniniuose maisto produktuose (OL L 15, 2010 1 20, p. 1).

2

---

PRIEDAS

Į Reglamento (ES) Nr. 37/2010 priedo 1 lentelę abėcėlės tvarka įtraukiamas toks medžiagos įrašas:

| Farmakologiškai aktyvi medžiaga | Žymeklio likutis | Gyvūnų rūšis | DLK | Tiksliniai audiniai | Kitos nuostatos (pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 14 straipsnio 7 dalį) | Terapinė klasifikacija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Klodrono rūgštis (dinatrio druskos forma) | NETAIKOMA | Arkliniai | DLK nebūtina | NETAIKOMA | Nevartojama gyvūnams, kurių pienas naudojamas žmonių maistui | Raumenų ir skeleto sistema. Vaistai kaulų ligoms gydyti“ |

Farmakologiškai aktyvi medžiaga

Žymeklio likutis

Gyvūnų rūšis

DLK

Tiksliniai audiniai

Kitos nuostatos (pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 14 straipsnio 7 dalį)

Terapinė klasifikacija

„Klodrono rūgštis (dinatrio druskos forma)

NETAIKOMA

Arkliniai

DLK nebūtina

NETAIKOMA

Nevartojama gyvūnams, kurių pienas naudojamas žmonių maistui

Raumenų ir skeleto sistema. Vaistai kaulų ligoms gydyti“

---

| 4.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/8

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1079

2015 m. liepos 3 d.

kuriuo dėl medžiagos heksaflumurono iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009, nustatantį Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (1), ypač į jo 14 straipsnį kartu su 17 straipsniu,

atsižvelgdama į Veterinarinių vaistų komiteto suformuluotą Europos vaistų agentūros nuomonę,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 17 straipsnį reikalaujama, kad reglamente būtų nustatyta farmakologiškai aktyvių medžiagų, naudojamų Sąjungoje maistiniams gyvūnams skirtuose veterinariniuose vaistuose arba gyvulininkystėje naudojamuose biocidiniuose produktuose, didžiausia leidžiamoji koncentracija (toliau – DLK); |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 17 straipsnį reikalaujama, kad reglamente būtų nustatyta farmakologiškai aktyvių medžiagų, naudojamų Sąjungoje maistiniams gyvūnams skirtuose veterinariniuose vaistuose arba gyvulininkystėje naudojamuose biocidiniuose produktuose, didžiausia leidžiamoji koncentracija (toliau – DLK);

| (2) | Komisijos reglamento (ES) Nr. 37/2010 (2) priedo 1 lentelėje išvardytos farmakologiškai aktyvios medžiagos, jų klasifikacijos ir DLK gyvūniniuose maisto produktuose; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamento (ES) Nr. 37/2010 (2) priedo 1 lentelėje išvardytos farmakologiškai aktyvios medžiagos, jų klasifikacijos ir DLK gyvūniniuose maisto produktuose;

| (3) | heksaflumuronas dar nėra įtrauktas į šią lentelę; |
| --- | --- |

(3)

heksaflumuronas dar nėra įtrauktas į šią lentelę;

| (4) | Europos vaistų agentūrai (toliau – EMA) pateiktas prašymas nustatyti heksaflumurono DLK pelekinėms žuvims; |
| --- | --- |

(4)

Europos vaistų agentūrai (toliau – EMA) pateiktas prašymas nustatyti heksaflumurono DLK pelekinėms žuvims;

| (5) | EMA, remdamasi Veterinarinių vaistų komiteto nuomone, rekomendavo nustatyti heksaflumurono DLK pelekinėms žuvims, taikytiną raumenims ir odai natūraliu santykiu; |
| --- | --- |

(5)

EMA, remdamasi Veterinarinių vaistų komiteto nuomone, rekomendavo nustatyti heksaflumurono DLK pelekinėms žuvims, taikytiną raumenims ir odai natūraliu santykiu;

| (6) | pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 5 straipsnį EMA turi svarstyti, ar konkrečiam maisto produktui nustatytą farmakologiškai aktyvių medžiagų DLK galima taikyti kitam maisto produktui, gaunamam iš tos pačios rūšies gyvūnų, arba vienos ar kelių rūšių gyvūnams nustatytą farmakologiškai aktyvių medžiagų DLK – kitų rūšių gyvūnams; |
| --- | --- |

(6)

pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 5 straipsnį EMA turi svarstyti, ar konkrečiam maisto produktui nustatytą farmakologiškai aktyvių medžiagų DLK galima taikyti kitam maisto produktui, gaunamam iš tos pačios rūšies gyvūnų, arba vienos ar kelių rūšių gyvūnams nustatytą farmakologiškai aktyvių medžiagų DLK – kitų rūšių gyvūnams;

| (7) | EMA mano, kad, kadangi žuvų metabolizmas yra labiau ribotas palyginti su žinduolių ir paukščių rūšių metabolizmu, pelekinėms žuvims taikoma heksaflumurono DLK negali būti ekstrapoliuojama kitų rūšių maistiniams gyvūnams; |
| --- | --- |

(7)

EMA mano, kad, kadangi žuvų metabolizmas yra labiau ribotas palyginti su žinduolių ir paukščių rūšių metabolizmu, pelekinėms žuvims taikoma heksaflumurono DLK negali būti ekstrapoliuojama kitų rūšių maistiniams gyvūnams;

| (8) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento (ES) Nr. 37/2010 priedo 1 lentelę; |
| --- | --- |

(8)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento (ES) Nr. 37/2010 priedo 1 lentelę;

| (9) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Veterinarinių vaistų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Veterinarinių vaistų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 37/2010 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2015 m. rugsėjo 2 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 3 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 152, 2009 6 16, p. 11.

1

(2)  2009 m. gruodžio 22 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 37/2010 dėl farmakologiškai aktyvių medžiagų, jų klasifikacijos ir didžiausios leidžiamosios koncentracijos gyvūniniuose maisto produktuose (OL L 15, 2010 1 20, p. 1).

2

---

PRIEDAS

Į Reglamento (ES) Nr. 37/2010 priedo 1 lentelę abėcėlės tvarka įtraukiamas toks medžiagos įrašas:

| Veiklioji medžiaga | Žymeklio likutis | Gyvūnų rūšis | DLK | Tiksliniai audiniai | Kitos nuostatos (pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 14 straipsnio 7 dalį) | Terapinė klasifikacija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Heksaflumuronas | Heksaflumuronas | Pelekinės žuvys | 500 μg/kg | Raumenys ir oda natūraliu santykiu | ĮRAŠO NĖRA | Antiparazitinės veikliosios medžiagos ir (arba) veikliosios medžiagos, veikiančios ektoparazitus“ |

Veiklioji medžiaga

Žymeklio likutis

Gyvūnų rūšis

DLK

Tiksliniai audiniai

Kitos nuostatos (pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 14 straipsnio 7 dalį)

Terapinė klasifikacija

„Heksaflumuronas

Heksaflumuronas

Pelekinės žuvys

500 μg/kg

Raumenys ir oda natūraliu santykiu

ĮRAŠO NĖRA

Antiparazitinės veikliosios medžiagos ir (arba) veikliosios medžiagos, veikiančios ektoparazitus“

---

| 4.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/11

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1080

2015 m. liepos 3 d.

kuriuo dėl medžiagos propil 4-hidroksibenzoato ir jo natrio druskos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009, nustatantį Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (1), ypač į jo 14 straipsnį kartu su 17 straipsniu,

atsižvelgdama į Veterinarinių vaistų komiteto suformuluotą Europos vaistų agentūros nuomonę,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 17 straipsnį reikalaujama, kad reglamente būtų nustatyta farmakologiškai aktyvių medžiagų, naudojamų Sąjungoje maistiniams gyvūnams skirtuose veterinariniuose vaistuose arba gyvulininkystėje naudojamuose biocidiniuose produktuose, didžiausia leidžiamoji koncentracija (toliau – DLK); |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 17 straipsnį reikalaujama, kad reglamente būtų nustatyta farmakologiškai aktyvių medžiagų, naudojamų Sąjungoje maistiniams gyvūnams skirtuose veterinariniuose vaistuose arba gyvulininkystėje naudojamuose biocidiniuose produktuose, didžiausia leidžiamoji koncentracija (toliau – DLK);

| (2) | Komisijos reglamento (ES) Nr. 37/2010 (2) priedo 1 lentelėje išvardytos farmakologiškai aktyvios medžiagos, jų klasifikacijos ir DLK gyvūniniuose maisto produktuose; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamento (ES) Nr. 37/2010 (2) priedo 1 lentelėje išvardytos farmakologiškai aktyvios medžiagos, jų klasifikacijos ir DLK gyvūniniuose maisto produktuose;

| (3) | propil 4-hidroksibenzoatas ir jo natrio druska į šią lentelę dar neįtraukti; |
| --- | --- |

(3)

propil 4-hidroksibenzoatas ir jo natrio druska į šią lentelę dar neįtraukti;

| (4) | Europos vaistų agentūrai (toliau – EMA) pateiktas prašymas nustatyti propil 4-hidroksibenzoato ir jo natrio druskos DLK visų rūšių maistiniams gyvūnams; |
| --- | --- |

(4)

Europos vaistų agentūrai (toliau – EMA) pateiktas prašymas nustatyti propil 4-hidroksibenzoato ir jo natrio druskos DLK visų rūšių maistiniams gyvūnams;

| (5) | EMA, remdamasi Veterinarinių vaistų komiteto nuomone, rekomendavo, kad nustatyti propil 4-hidroksibenzoato ir jo natrio druskos DLK visų rūšių maistiniams gyvūnams nėra būtina, kad būtų apsaugota žmonių sveikata, jeigu ši medžiaga naudojama tik kaip konservantas; |
| --- | --- |

(5)

EMA, remdamasi Veterinarinių vaistų komiteto nuomone, rekomendavo, kad nustatyti propil 4-hidroksibenzoato ir jo natrio druskos DLK visų rūšių maistiniams gyvūnams nėra būtina, kad būtų apsaugota žmonių sveikata, jeigu ši medžiaga naudojama tik kaip konservantas;

| (6) | pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 5 straipsnį EMA turi svarstyti, ar konkrečiam maisto produktui nustatytą farmakologiškai aktyvių medžiagų DLK galima taikyti kitam maisto produktui, gaunamam iš tos pačios rūšies gyvūnų, arba vienos ar kelių rūšių gyvūnams nustatytą farmakologiškai aktyvių medžiagų DLK – kitų rūšių gyvūnams; |
| --- | --- |

(6)

pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 5 straipsnį EMA turi svarstyti, ar konkrečiam maisto produktui nustatytą farmakologiškai aktyvių medžiagų DLK galima taikyti kitam maisto produktui, gaunamam iš tos pačios rūšies gyvūnų, arba vienos ar kelių rūšių gyvūnams nustatytą farmakologiškai aktyvių medžiagų DLK – kitų rūšių gyvūnams;

| (7) | atsižvelgiant į tai, kad EMA nuomone propil 4-hidroksibenzoato ir jo natrio druskos DLK nustatyti nereikia, šios medžiagos ekstrapoliacija neįmanoma; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į tai, kad EMA nuomone propil 4-hidroksibenzoato ir jo natrio druskos DLK nustatyti nereikia, šios medžiagos ekstrapoliacija neįmanoma;

| (8) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento (ES) Nr. 37/2010 priedo 1 lentelę; |
| --- | --- |

(8)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento (ES) Nr. 37/2010 priedo 1 lentelę;

| (9) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Veterinarinių vaistų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Veterinarinių vaistų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 37/2010 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2015 m. rugsėjo 2 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 3 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 152, 2009 6 16, p. 11.

1

(2)  2009 m. gruodžio 22 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 37/2010 dėl farmakologiškai aktyvių medžiagų, jų klasifikacijos ir didžiausios leidžiamosios koncentracijos gyvūniniuose maisto produktuose (OL L 15, 2010 1 20, p. 1).

2

---

PRIEDAS

Į Reglamento (ES) Nr. 37/2010 priedo 1 lentelę abėcėlės tvarka įtraukiamas toks medžiagos įrašas:

| Veiklioji medžiaga | Žymeklio likutis | Gyvūnų rūšis | DLK | Tiksliniai audiniai | Kitos nuostatos (pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 14 straipsnio 7 dalį) | Terapinė klasifikacija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Propil 4-hidroksibenzoatas ir jo natrio druska | NETAIKOMA | Visų rūšių maistiniai gyvūnai | DLK nebūtina | NETAIKOMA | Naudojama tik kaip konservantas | ĮRAŠO NĖRA“ |

Veiklioji medžiaga

Žymeklio likutis

Gyvūnų rūšis

DLK

Tiksliniai audiniai

Kitos nuostatos (pagal Reglamento (EB) Nr. 470/2009 14 straipsnio 7 dalį)

Terapinė klasifikacija

„Propil 4-hidroksibenzoatas ir jo natrio druska

NETAIKOMA

Visų rūšių maistiniai gyvūnai

DLK nebūtina

NETAIKOMA

Naudojama tik kaip konservantas

ĮRAŠO NĖRA“

---

| 4.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1081

2015 m. liepos 3 d.

kuriuo tam tikrai importuojamai Rusijos kilmės aliuminio folijai nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 (1) dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalį,

pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Inicijavimas

| (1) | 2014 m. spalio 8 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) inicijavo antidempingo tyrimą dėl tam tikros į Sąjungą importuojamos Rusijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės aliuminio folijos. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2014 m. spalio 8 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) inicijavo antidempingo tyrimą dėl tam tikros į Sąjungą importuojamos Rusijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės aliuminio folijos. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (2) | Tyrimas inicijuotas gavus gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visos aliuminio folijos Sąjungoje, vardu AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH ir Impol d.o.o. (toliau – skundo pateikėjai) 2014 m. rugpjūčio 25 d. pateiktą skundą. Skunde pateikta šio produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas gavus gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visos aliuminio folijos Sąjungoje, vardu AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH ir Impol d.o.o. (toliau – skundo pateikėjai) 2014 m. rugpjūčio 25 d. pateiktą skundą. Skunde pateikta šio produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

| (3) | 2014 m. spalio 4 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė pranešimą apie priemonių galiojimo termino peržiūros, susijusios su tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) ir Brazilijos kilmės aliuminio folijai taikomomis galutinėmis antidempingo priemonėmis, inicijavimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(3)

2014 m. spalio 4 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė pranešimą apie priemonių galiojimo termino peržiūros, susijusios su tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) ir Brazilijos kilmės aliuminio folijai taikomomis galutinėmis antidempingo priemonėmis, inicijavimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį.

2.   Suinteresuotosios šalys

| (4) | Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis, ketinančias dalyvauti atliekant tyrimą, pranešti apie save Komisijai. Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, žinomam eksportuojančiam gamintojui ir Rusijos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, naudotojams ir prekiautojams ir paragino dalyvauti atliekant tyrimą. |
| --- | --- |

(4)

Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis, ketinančias dalyvauti atliekant tyrimą, pranešti apie save Komisijai. Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, žinomam eksportuojančiam gamintojui ir Rusijos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, naudotojams ir prekiautojams ir paragino dalyvauti atliekant tyrimą.

| (5) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų. |
| --- | --- |

(5)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

| (6) | Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta galimybė raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Nė viena suinteresuotoji šalis neprašė, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas ją išklausytų. |
| --- | --- |

(6)

Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta galimybė raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Nė viena suinteresuotoji šalis neprašė, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas ją išklausytų.

3.   Atranka

| (7) | Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė, kad gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. |
| --- | --- |

(7)

Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė, kad gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

Eksportuojančių Rusijos gamintojų atranka

| (8) | Atsižvelgiant į tai, kad visą nagrinėjamąjį produktą Rusijoje gamina viena bendrovių grupė – grupė Rusal, pranešime apie inicijavimą nenumatyta eksportuojančių gamintojų atranka. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į tai, kad visą nagrinėjamąjį produktą Rusijoje gamina viena bendrovių grupė – grupė Rusal, pranešime apie inicijavimą nenumatyta eksportuojančių gamintojų atranka.

Sąjungos gamintojų atranka

| (9) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad preliminariai atrinko tam tikrus Sąjungos gamintojus. Remdamasi pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, Komisija gamintojus atrinko remdamasi didžiausia tipiška produkto pardavimo ir gamybos apimtimi. Atrinkti šeši Sąjungos gamintojai ir su jais susijusios bendrovės, nes tyrimo pradžioje grupių vidaus struktūra buvo neaiški, kiek tai susiję su aptariamo produkto gamybos ir perpardavimo veikla. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino daugiau kaip 70 % visos aliuminio folijos Sąjungoje. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Per nustatytą terminą pastabų negauta, todėl preliminariai atrinktos bendrovės patvirtintos. Laikoma, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės. |
| --- | --- |

(9)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad preliminariai atrinko tam tikrus Sąjungos gamintojus. Remdamasi pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, Komisija gamintojus atrinko remdamasi didžiausia tipiška produkto pardavimo ir gamybos apimtimi. Atrinkti šeši Sąjungos gamintojai ir su jais susijusios bendrovės, nes tyrimo pradžioje grupių vidaus struktūra buvo neaiški, kiek tai susiję su aptariamo produkto gamybos ir perpardavimo veikla. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino daugiau kaip 70 % visos aliuminio folijos Sąjungoje. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Per nustatytą terminą pastabų negauta, todėl preliminariai atrinktos bendrovės patvirtintos. Laikoma, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

Nesusijusių importuotojų atranka

| (10) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(10)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (11) | Inicijavimo etapu susisiekta su keturiolika žinomų importuotojų ir (arba) naudotojų ir jų paprašyta paaiškinti savo veiklą ir, jei taikoma, užpildyti prie pranešimo apie inicijavimą pridėtą atrankos formą. |
| --- | --- |

(11)

Inicijavimo etapu susisiekta su keturiolika žinomų importuotojų ir (arba) naudotojų ir jų paprašyta paaiškinti savo veiklą ir, jei taikoma, užpildyti prie pranešimo apie inicijavimą pridėtą atrankos formą.

| (12) | Trys bendrovės pateikė atrankos formos atsakymus. Tačiau šios bendrovės vykdo pervyniojimo veiklą: jos yra pramonės naudotojai, kurie nagrinėjamąjį produktą importuoja tolesniam perdirbimui ir perpardavimui. Apie save nepranešė nė vienas prekiautojas. Todėl nėra pagrindo vykdyti atrankos. |
| --- | --- |

(12)

Trys bendrovės pateikė atrankos formos atsakymus. Tačiau šios bendrovės vykdo pervyniojimo veiklą: jos yra pramonės naudotojai, kurie nagrinėjamąjį produktą importuoja tolesniam perdirbimui ir perpardavimui. Apie save nepranešė nė vienas prekiautojas. Todėl nėra pagrindo vykdyti atrankos.

| (13) | Kitos keturios bendrovės pranešė apie save ir pareiškė, kad jos iš Rusijos neimportavo nagrinėjamojo produkto arba kad jų veikla buvo susijusi su pervyniojimu. Naudotojų klausimynai buvo išsiųsti visoms apie save pranešusioms septynioms bendrovėms. |
| --- | --- |

(13)

Kitos keturios bendrovės pranešė apie save ir pareiškė, kad jos iš Rusijos neimportavo nagrinėjamojo produkto arba kad jų veikla buvo susijusi su pervyniojimu. Naudotojų klausimynai buvo išsiųsti visoms apie save pranešusioms septynioms bendrovėms.

Klausimyno atsakymai ir bendradarbiavimas

| (14) | Komisija išsiuntė klausimynus šešiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir su jais susijusioms bendrovėms, vienai eksportuojančių gamintojų grupei ir septyniems nustatytiems naudotojams Sąjungoje. |
| --- | --- |

(14)

Komisija išsiuntė klausimynus šešiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir su jais susijusioms bendrovėms, vienai eksportuojančių gamintojų grupei ir septyniems nustatytiems naudotojams Sąjungoje.

| (15) | Klausimyno atsakymus pateikė visi atrinkti Sąjungos gamintojai, eksportuojančių gamintojų grupė (kuriai priklauso du eksportuojantys gamintojai, keturi susiję prekiautojai ir aštuoni susiję žaliavų tiekėjai, kurie visi registruoti Rusijoje, išskyrus du prekiautojus, registruotus Džersyje ir Šveicarijoje) ir keturi naudotojai. Komisijos prašymu patikslintas klausimyno lenteles grupė Rusal pateikė vėlesniu etapu. |
| --- | --- |

(15)

Klausimyno atsakymus pateikė visi atrinkti Sąjungos gamintojai, eksportuojančių gamintojų grupė (kuriai priklauso du eksportuojantys gamintojai, keturi susiję prekiautojai ir aštuoni susiję žaliavų tiekėjai, kurie visi registruoti Rusijoje, išskyrus du prekiautojus, registruotus Džersyje ir Šveicarijoje) ir keturi naudotojai. Komisijos prašymu patikslintas klausimyno lenteles grupė Rusal pateikė vėlesniu etapu.

Tikrinamieji vizitai

| (16) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(16)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų.

| (17) | Kadangi viena iš atrinktų bendrovių nagrinėjamuoju laikotarpiu gamino tik nedidelį uždarajam naudojimui skirto produkto kiekį, tikrinamasis vizitas nebuvo reikalingas. |
| --- | --- |

(17)

Kadangi viena iš atrinktų bendrovių nagrinėjamuoju laikotarpiu gamino tik nedidelį uždarajam naudojimui skirto produkto kiekį, tikrinamasis vizitas nebuvo reikalingas.

4.   Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai

| (19) | Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos nagrinėtas 2013 m. spalio 1 d.–2014 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(19)

Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos nagrinėtas 2013 m. spalio 1 d.–2014 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

5.   Nagrinėjamasis produktas

| (20) | Nagrinėjamasis produktas – Rusijos kilmės aliuminio folija, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuota, bet daugiau neapdorota, suvyniota į ritinius, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris didesnis kaip 10 kg (toliau – dideli ritiniai), kurios KN kodas šiuo metu yra ex 7607 11 19 (TARIC kodas 7607111910) (toliau – nagrinėjamasis produktas). Nagrinėjamasis produktas dažniausiai vadinamas buitine aliuminio folija (BAF). |
| --- | --- |

(20)

Nagrinėjamasis produktas – Rusijos kilmės aliuminio folija, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuota, bet daugiau neapdorota, suvyniota į ritinius, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris didesnis kaip 10 kg (toliau – dideli ritiniai), kurios KN kodas šiuo metu yra ex 7607 11 19 (TARIC kodas 7607111910) (toliau – nagrinėjamasis produktas). Nagrinėjamasis produktas dažniausiai vadinamas buitine aliuminio folija (BAF).

| (21) | BAF yra gaminama iš gryno aliuminio, kuris visų pirma išliejamas storomis juostomis (kelių milimetrų storio, t. y. iki 1 000 karto storesnėmis už nagrinėjamąjį produktą), kurios paskesniais etapais valcuojamos iki norimo storio. Valcuota folija termiškai grūdinama ir galiausiai suvyniojama ant ritės (į ritinius). |
| --- | --- |

(21)

BAF yra gaminama iš gryno aliuminio, kuris visų pirma išliejamas storomis juostomis (kelių milimetrų storio, t. y. iki 1 000 karto storesnėmis už nagrinėjamąjį produktą), kurios paskesniais etapais valcuojamos iki norimo storio. Valcuota folija termiškai grūdinama ir galiausiai suvyniojama ant ritės (į ritinius).

| (22) | Šiuos BAF ritinius galutinės grandies perdirbėjai, vadinamieji pervyniotojai, pervynioja į mažesnius ritinius. Gautas produktas (pvz., vartotojams skirti ritiniai, kurie nėra nagrinėjamasis produktas) naudojamas įvairioms trumpalaikio vyniojimo reikmėms, daugiausia buityje, maitinimo, maisto ir gėlininkystės mažmeninės prekybos sektoriuose. |
| --- | --- |

(22)

Šiuos BAF ritinius galutinės grandies perdirbėjai, vadinamieji pervyniotojai, pervynioja į mažesnius ritinius. Gautas produktas (pvz., vartotojams skirti ritiniai, kurie nėra nagrinėjamasis produktas) naudojamas įvairioms trumpalaikio vyniojimo reikmėms, daugiausia buityje, maitinimo, maisto ir gėlininkystės mažmeninės prekybos sektoriuose.

6.   Panašus produktas

| (23) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, Rusijoje gaminamo ir jos vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra tokios pačios. |
| --- | --- |

(23)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, Rusijoje gaminamo ir jos vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra tokios pačios.

| (24) | Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(24)

Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

7.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

| (25) | Vienas importuotojas teigė, kad į produkto apibrėžtąją sritį turėtų būti įtraukta BAF, kurios svoris mažesnis arba lygus 10 kg (vartotojams skirti ritiniai). Šis importuotojas tvirtino, kad vartotojams skirtų ritinių ir didelių ritinių fizinės, cheminės ir techninės savybės visiškai nesiskiria. Importuotojas taip pat tvirtino, kad jeigu antidempingo muitai būtų nustatyti tik į didelius ritinius suvyniotai folijai, tai galėtų paskatinti didesnį iš Rusijos eksportuojamų vartotojams skirtų ritinių, kuriems netaikomi antidempingo muitai, kiekį. |
| --- | --- |

(25)

Vienas importuotojas teigė, kad į produkto apibrėžtąją sritį turėtų būti įtraukta BAF, kurios svoris mažesnis arba lygus 10 kg (vartotojams skirti ritiniai). Šis importuotojas tvirtino, kad vartotojams skirtų ritinių ir didelių ritinių fizinės, cheminės ir techninės savybės visiškai nesiskiria. Importuotojas taip pat tvirtino, kad jeigu antidempingo muitai būtų nustatyti tik į didelius ritinius suvyniotai folijai, tai galėtų paskatinti didesnį iš Rusijos eksportuojamų vartotojams skirtų ritinių, kuriems netaikomi antidempingo muitai, kiekį.

| (26) | Dideli ritiniai nuo vartotojams skirtų ritinių skiriasi svoriu. Be to, skiriasi šių produktų KN kodai. Be kita ko, Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta 53 konstatuojamojoje dalyje, gamina tik didelius ritinius, o ne vartotojams skirtus ritinius. Didelius ritinius perka ir į vartotojams skirtus ritinius perdirba pervyniotojai, kurie savo ruožtu perparduoda produktą mažmenininkams ir galutiniams naudotojams. Todėl skiriasi vartotojams skirtų ritinių ir didelių ritinių fizinės savybės bei jų gamintojai ir jie tarpusavyje nekonkuruoja ir nėra parduodami toje pačioje rinkoje. |
| --- | --- |

(26)

Dideli ritiniai nuo vartotojams skirtų ritinių skiriasi svoriu. Be to, skiriasi šių produktų KN kodai. Be kita ko, Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta 53 konstatuojamojoje dalyje, gamina tik didelius ritinius, o ne vartotojams skirtus ritinius. Didelius ritinius perka ir į vartotojams skirtus ritinius perdirba pervyniotojai, kurie savo ruožtu perparduoda produktą mažmenininkams ir galutiniams naudotojams. Todėl skiriasi vartotojams skirtų ritinių ir didelių ritinių fizinės savybės bei jų gamintojai ir jie tarpusavyje nekonkuruoja ir nėra parduodami toje pačioje rinkoje.

| (27) | Todėl tvirtinimas, kad vartotojams skirti ritiniai turėtų būti įtraukti į šio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį, buvo atmestas. |
| --- | --- |

(27)

Todėl tvirtinimas, kad vartotojams skirti ritiniai turėtų būti įtraukti į šio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį, buvo atmestas.

| (28) | Dideliems ritiniams nustatytų antidempingo muitų poveikis galutinės grandies pramonei nagrinėjamas 151–163 konstatuojamosiose dalyse dėl Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(28)

Dideliems ritiniams nustatytų antidempingo muitų poveikis galutinės grandies pramonei nagrinėjamas 151–163 konstatuojamosiose dalyse dėl Sąjungos interesų.

C.   DEMPINGAS

8.   Normalioji vertė

| (29) | Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties. |
| --- | --- |

(29)

Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties.

| (30) | Atsižvelgiant į tai nustatyta, kad vieno eksportuojančio gamintojo bendra pardavimo apimtis nebuvo tipiška. Kadangi vidaus rinkoje nebuvo parduodami tipiški panašaus produkto kiekiai, Komisija šiam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis. |
| --- | --- |

(30)

Atsižvelgiant į tai nustatyta, kad vieno eksportuojančio gamintojo bendra pardavimo apimtis nebuvo tipiška. Kadangi vidaus rinkoje nebuvo parduodami tipiški panašaus produkto kiekiai, Komisija šiam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

| (31) | Normalioji vertė šiam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui tiriamuoju laikotarpiu buvo apskaičiuota prie vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų pridėjus:






  a) | vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas tiriamuoju laikotarpiu patyrė įprastomis prekybos sąlygomis parduodamas panašių rūšių produktą vidaus rinkoje, ir |
| --- | --- | --- |

(31)

Normalioji vertė šiam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui tiriamuoju laikotarpiu buvo apskaičiuota prie vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų pridėjus:

a)

vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas tiriamuoju laikotarpiu patyrė įprastomis prekybos sąlygomis parduodamas panašių rūšių produktą vidaus rinkoje, ir

| b) | vidutinį svertinį pelną, kurį bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas tiriamuoju laikotarpiu gavo įprastomis prekybos sąlygomis parduodamas panašių rūšių produktą vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

b)

vidutinį svertinį pelną, kurį bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas tiriamuoju laikotarpiu gavo įprastomis prekybos sąlygomis parduodamas panašių rūšių produktą vidaus rinkoje.

| (32) | Kito eksportuojančio gamintojo atveju buvo nustatyta, kad bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį (žr. 29 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(32)

Kito eksportuojančio gamintojo atveju buvo nustatyta, kad bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį (žr. 29 konstatuojamąją dalį).

| (33) | Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo identiškos arba panašios į eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis. Komisija nagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, minėto kito eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto kiekvienos rūšies produkto, kuris yra toks pats ar panašus į tam tikros rūšies produktą, parduotą eksportui į Sąjungą, kiekis buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei tiriamuoju laikotarpiu bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % bendros tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Komisija nustatė, kad 5 iš 14 rūšių produktų atveju tam tikros rūšies produktų eksportas atitiko tipišką pardavimo vidaus rinkoje apimtį. |
| --- | --- |

(33)

Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo identiškos arba panašios į eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis. Komisija nagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, minėto kito eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto kiekvienos rūšies produkto, kuris yra toks pats ar panašus į tam tikros rūšies produktą, parduotą eksportui į Sąjungą, kiekis buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei tiriamuoju laikotarpiu bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % bendros tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Komisija nustatė, kad 5 iš 14 rūšių produktų atveju tam tikros rūšies produktų eksportas atitiko tipišką pardavimo vidaus rinkoje apimtį.

| (34) | Jeigu tam tikros rūšies produktas vidaus rinkoje nebuvo parduotas arba vidaus rinkoje buvo parduotas nepakankamas tam tikrų rūšių produkto kiekis, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis, kaip nurodyta 31 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(34)

Jeigu tam tikros rūšies produktas vidaus rinkoje nebuvo parduotas arba vidaus rinkoje buvo parduotas nepakankamas tam tikrų rūšių produkto kiekis, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis, kaip nurodyta 31 konstatuojamojoje dalyje.

| (35) | Vėliau Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį tiriamuoju laikotarpiu, siekdama nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(35)

Vėliau Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį tiriamuoju laikotarpiu, siekdama nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

| (36) | Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:






  a) | tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir |
| --- | --- | --- |

(36)

Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:

a)

tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

| b) | vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė. |
| --- | --- |

b)

vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

| (37) | Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu kaina. |
| --- | --- |

(37)

Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu kaina.

| (38) | Išanalizavus pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad daugiau kaip 90 % produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė penkių rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, pardavimo vidaus rinkoje kaina tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(38)

Išanalizavus pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad daugiau kaip 90 % produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė penkių rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, pardavimo vidaus rinkoje kaina tiriamuoju laikotarpiu.

9.   Eksporto kaina

| (39) | Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai eksportą į Sąjungą vykdė per susijusį prekiautoją RTI Ltd. (toliau – RTI), kurio buveinė yra Džersyje. Šis prekiautojas nagrinėjamąjį produktą iš gamintojų perka per du Maskvoje įsikūrusius susijusius atstovus. Vėliau jis nagrinėjamąjį produktą galutiniams vartotojams perparduoda per kitą atstovą, įsikūrusį Šveicarijoje. Visi trys susiję atstovai pardavimo veiklą vykdo gamintojų arba susijusio prekiautojo vardu ir kas mėnesį gauna komisinį atlyginimą. |
| --- | --- |

(39)

Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai eksportą į Sąjungą vykdė per susijusį prekiautoją RTI Ltd. (toliau – RTI), kurio buveinė yra Džersyje. Šis prekiautojas nagrinėjamąjį produktą iš gamintojų perka per du Maskvoje įsikūrusius susijusius atstovus. Vėliau jis nagrinėjamąjį produktą galutiniams vartotojams perparduoda per kitą atstovą, įsikūrusį Šveicarijoje. Visi trys susiję atstovai pardavimo veiklą vykdo gamintojų arba susijusio prekiautojo vardu ir kas mėnesį gauna komisinį atlyginimą.

| (40) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis kaina, už kurią importuotas produktas pirmą kartą buvo perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju koreguojant kainą buvo atsižvelgta į visas išlaidas, patirtas laikotarpiu nuo importo iki perpardavimo (vežimo ir draudimo išlaidos, kredito išlaidos, muitai ir muitinių administravimo mokesčiai), taip pat į prekiautojo pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas bei pagrįstą pelno dydį. |
| --- | --- |

(40)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis kaina, už kurią importuotas produktas pirmą kartą buvo perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju koreguojant kainą buvo atsižvelgta į visas išlaidas, patirtas laikotarpiu nuo importo iki perpardavimo (vežimo ir draudimo išlaidos, kredito išlaidos, muitai ir muitinių administravimo mokesčiai), taip pat į prekiautojo pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas bei pagrįstą pelno dydį.

| (41) | Iš tiesų, kalbant apie PBA išlaidas, Komisija, remdamasi grupės Rusal pateiktais nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungos rinkoje duomenimis, vadovavosi atitinkama faktine PBA išlaidų suma. Šią sumą susijęs prekiautojas, remdamasis savo skaičiavimais ir priskyrimo principais, jau buvo nustatęs ir priskyręs prie nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą veiklos. Komisija taip pat užtikrino, kad nebūtų dvigubo išlaidų skaičiavimo ir kad bet kokios su nagrinėjamojo produkto importu nesusijusios išlaidos į minėtą sumą nebūtų įtrauktos. Taigi, PBA išlaidų suma, kuria Komisija rėmėsi apskaičiuodama patikimą eksporto kainą, buvo griežtai susijusi tik su išlaidomis, patirtomis laikotarpiu nuo nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą ir perpardavimo joje, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje. |
| --- | --- |

(41)

Iš tiesų, kalbant apie PBA išlaidas, Komisija, remdamasi grupės Rusal pateiktais nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungos rinkoje duomenimis, vadovavosi atitinkama faktine PBA išlaidų suma. Šią sumą susijęs prekiautojas, remdamasis savo skaičiavimais ir priskyrimo principais, jau buvo nustatęs ir priskyręs prie nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą veiklos. Komisija taip pat užtikrino, kad nebūtų dvigubo išlaidų skaičiavimo ir kad bet kokios su nagrinėjamojo produkto importu nesusijusios išlaidos į minėtą sumą nebūtų įtrauktos. Taigi, PBA išlaidų suma, kuria Komisija rėmėsi apskaičiuodama patikimą eksporto kainą, buvo griežtai susijusi tik su išlaidomis, patirtomis laikotarpiu nuo nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą ir perpardavimo joje, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje.

| (42) | Kalbant apie pelną, susijusio prekiautojo uždirbtas pelnas buvo laikomas nepatikimu, nes buvo susijęs su eksportuojančiais gamintojais, kurių tarpusavio prekybos kaina nebuvo patikima. Kadangi atliekant šį tyrimą nebuvo gauta informacijos iš nepriklausomų importuotojų, buvo remiamasi pagrįstu 2 % pelno dydžiu, naudotu ankstesniame tyrime, susijusiame su tuo pačiu produktu (4). |
| --- | --- |

(42)

Kalbant apie pelną, susijusio prekiautojo uždirbtas pelnas buvo laikomas nepatikimu, nes buvo susijęs su eksportuojančiais gamintojais, kurių tarpusavio prekybos kaina nebuvo patikima. Kadangi atliekant šį tyrimą nebuvo gauta informacijos iš nepriklausomų importuotojų, buvo remiamasi pagrįstu 2 % pelno dydžiu, naudotu ankstesniame tyrime, susijusiame su tuo pačiu produktu (4).

| (43) | Kalbant apie šį PBA išlaidų ir pelno išskaičiavimą, grupė Rusal teigė, kad susijęs prekiautojas (RTI) turėtų būti laikomas jos eksportuojantiems gamintojams priklausančiu vidiniu eksporto padaliniu, nes jie visi veikia kaip vienas ekonominis subjektas, nors yra atskiri juridiniai subjektai. Todėl grupė Rusal teigė, kad RTI atveju PBA išlaidos ir pelnas neturėjo būti išskaičiuoti. |
| --- | --- |

(43)

Kalbant apie šį PBA išlaidų ir pelno išskaičiavimą, grupė Rusal teigė, kad susijęs prekiautojas (RTI) turėtų būti laikomas jos eksportuojantiems gamintojams priklausančiu vidiniu eksporto padaliniu, nes jie visi veikia kaip vienas ekonominis subjektas, nors yra atskiri juridiniai subjektai. Todėl grupė Rusal teigė, kad RTI atveju PBA išlaidos ir pelnas neturėjo būti išskaičiuoti.

| (44) | Tačiau laikoma, kad kai eksportuojantis gamintojas yra susijęs su importuotoju arba trečiąja šalimi, eksporto kaina yra nepatikima, o patikima kaina turi būti apskaičiuota. Norint apskaičiuoti patikimą eksporto kainą, pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje aiškiai reikalaujama, kad būtų atliekami koregavimai atsižvelgiant į visas išlaidas, patirtas laikotarpiu tarp importavimo ir perpardavimo, taip pat į priaugantį pelną. Šios išlaidos apima PBA išlaidas. Koregavimu visų pirma siekiama užtikrinti, kad eksporto kaina būtų patikima. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(44)

Tačiau laikoma, kad kai eksportuojantis gamintojas yra susijęs su importuotoju arba trečiąja šalimi, eksporto kaina yra nepatikima, o patikima kaina turi būti apskaičiuota. Norint apskaičiuoti patikimą eksporto kainą, pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje aiškiai reikalaujama, kad būtų atliekami koregavimai atsižvelgiant į visas išlaidas, patirtas laikotarpiu tarp importavimo ir perpardavimo, taip pat į priaugantį pelną. Šios išlaidos apima PBA išlaidas. Koregavimu visų pirma siekiama užtikrinti, kad eksporto kaina būtų patikima. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

10.   Palyginimas

| (45) | Komisija palygino dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(45)

Komisija palygino dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (46) | Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(46)

Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

| (47) | Eksporto kainos buvo koreguojamos atsižvelgiant į transporto, draudimo, tvarkymo, pakavimo išlaidas, eksporto mokesčius ir komisinius atlyginimus. Vidaus rinkos kainos buvo koreguojamos atsižvelgiant į vidaus transporto, pakavimo ir kreditų, tvarkymo išlaidas ir komisinius atlyginimus. |
| --- | --- |

(47)

Eksporto kainos buvo koreguojamos atsižvelgiant į transporto, draudimo, tvarkymo, pakavimo išlaidas, eksporto mokesčius ir komisinius atlyginimus. Vidaus rinkos kainos buvo koreguojamos atsižvelgiant į vidaus transporto, pakavimo ir kreditų, tvarkymo išlaidas ir komisinius atlyginimus.

11.   Dempingo skirtumas

| (48) | Dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
| --- | --- |

(48)

Dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

| (49) | Kadangi šie du bendradarbiaujantys gamintojai yra susiję, abiem bendrovėms nustatytas vienas dempingo skirtumas remiantis jų individualių dempingo skirtumų svertiniu vidurkiu. |
| --- | --- |

(49)

Kadangi šie du bendradarbiaujantys gamintojai yra susiję, abiem bendrovėms nustatytas vienas dempingo skirtumas remiantis jų individualių dempingo skirtumų svertiniu vidurkiu.

| (50) | Tuo remiantis procentais išreikšti CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Grupė Rusal Ural Foil OJSC ir OJSC Rusal Sayanal | 34,0 % |

(50)

Tuo remiantis procentais išreikšti CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

Grupė Rusal Ural Foil OJSC ir OJSC Rusal Sayanal

34,0 %

| (51) | Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis yra aukštas, nes vienintelis Rusijoje BAF gamintojas, kuriam tiriamuoju laikotarpiu teko 100 % importo į Sąjungą, bendradarbiavo atliekant tyrimą. Tuo remdamasi Komisija nusprendė dempingo skirtumą kitiems eksportuotojams pagrįsti individualiu bendradarbiaujančios bendrovės dempingo skirtumo lygmeniu. |
| --- | --- |

(51)

Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis yra aukštas, nes vienintelis Rusijoje BAF gamintojas, kuriam tiriamuoju laikotarpiu teko 100 % importo į Sąjungą, bendradarbiavo atliekant tyrimą. Tuo remdamasi Komisija nusprendė dempingo skirtumą kitiems eksportuotojams pagrįsti individualiu bendradarbiaujančios bendrovės dempingo skirtumo lygmeniu.

| (52) | Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Grupė Rusal | 34,0 % |
| Visos kitos bendrovės | 34,0 % |

(52)

Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

Grupė Rusal

34,0 %

Visos kitos bendrovės

34,0 %

D.   ŽALA

1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (53) | Tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą gamino dvylika žinomų Sąjungos gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(53)

Tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą gamino dvylika žinomų Sąjungos gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (54) | Tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 47 349 tonos. Komisija šį kiekį apskaičiavo remdamasi Eurostato statistiniais duomenimis, patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais ir skundo pateikėjų pateiktų su neatrinktais gamintojais susijusių duomenų įverčiais. Kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino daugiau kaip 70 % viso panašaus produkto Sąjungoje. |
| --- | --- |

(54)

Tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 47 349 tonos. Komisija šį kiekį apskaičiavo remdamasi Eurostato statistiniais duomenimis, patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais ir skundo pateikėjų pateiktų su neatrinktais gamintojais susijusių duomenų įverčiais. Kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino daugiau kaip 70 % viso panašaus produkto Sąjungoje.

| (55) | Eksportuojantis gamintojas teigė, kad ne visi skundo pateikėjai gamino BAF. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad visi skundo pateikėjai ir visos su jais susijusios bendrovės iš tikrųjų gamino, nors ir mažą, aptariamo produkto kiekį, todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(55)

Eksportuojantis gamintojas teigė, kad ne visi skundo pateikėjai gamino BAF. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad visi skundo pateikėjai ir visos su jais susijusios bendrovės iš tikrųjų gamino, nors ir mažą, aptariamo produkto kiekį, todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

2.   Sąjungos suvartojimas

| (56) | Skundo pateikėjai pateikė su visa Sąjungos pramone nagrinėjamuoju laikotarpiu susijusių gamybos, gamybos pajėgumų, pardavimo apimties, užimtumo ir eksporto apimties duomenų. Duomenys pateikti intervalu nuo mažiausios ir didžiausios vertės ir suskirstyti į dvi kategorijas: atrinktų Sąjungos gamintojų ir neatrinktų Sąjungos gamintojų duomenys. Kalbant apie atrinktus Sąjungos gamintojus, Komisija rėmėsi faktiniais patikrintais duomenimis, kuriuos šios bendrovės pateikė klausimyno atsakymuose. Neatrinktų Sąjungos gamintojų atveju buvo remiamasi skundo pateikėjų pateiktais duomenimis. Šie įverčiai pateikti suinteresuotosioms šalims, kad jos pateiktų pastabų. Tačiau jokių pastabų negauta. |
| --- | --- |

(56)

Skundo pateikėjai pateikė su visa Sąjungos pramone nagrinėjamuoju laikotarpiu susijusių gamybos, gamybos pajėgumų, pardavimo apimties, užimtumo ir eksporto apimties duomenų. Duomenys pateikti intervalu nuo mažiausios ir didžiausios vertės ir suskirstyti į dvi kategorijas: atrinktų Sąjungos gamintojų ir neatrinktų Sąjungos gamintojų duomenys. Kalbant apie atrinktus Sąjungos gamintojus, Komisija rėmėsi faktiniais patikrintais duomenimis, kuriuos šios bendrovės pateikė klausimyno atsakymuose. Neatrinktų Sąjungos gamintojų atveju buvo remiamasi skundo pateikėjų pateiktais duomenimis. Šie įverčiai pateikti suinteresuotosioms šalims, kad jos pateiktų pastabų. Tačiau jokių pastabų negauta.

| (57) | Komisija Sąjungos suvartojimą apskaičiavo remdamasi visos Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties įverčiu ir viso importo apimtimi pagal Eurostato duomenis, kurie prireikus patikslinti pagal patikrintus eksportuojančio gamintojo pateiktus duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktus klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(57)

Komisija Sąjungos suvartojimą apskaičiavo remdamasi visos Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties įverčiu ir viso importo apimtimi pagal Eurostato duomenis, kurie prireikus patikslinti pagal patikrintus eksportuojančio gamintojo pateiktus duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktus klausimyno atsakymus.

| (58) | Kadangi nagrinėjamojoje šalyje yra tik vienas eksportuojantis gamintojas, siekiant užtikrinti konfidencialumą, visi su juo susiję duomenys turėjo būti pateikti intervalais. |
| --- | --- |

(58)

Kadangi nagrinėjamojoje šalyje yra tik vienas eksportuojantis gamintojas, siekiant užtikrinti konfidencialumą, visi su juo susiję duomenys turėjo būti pateikti intervalais.

| (59) | Tuo remiantis Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia:

  1 lentelė


  BAF suvartojimas Sąjungoje (tonomis) | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos suvartojimas | [71 300–82 625] | [74 152–92 540] | [84 847–108 239] | [83 421–105 760] |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | [104–112] | [119–131] | [117–128] |
| Šaltinis: Eurostato duomenys, klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija. |

(59)

Tuo remiantis Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia:

1 lentelė

BAF suvartojimas Sąjungoje (tonomis)

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Sąjungos suvartojimas

[71 300–82 625]

[74 152–92 540]

[84 847–108 239]

[83 421–105 760]

Indeksas (2011 m.= 100)

100

[104–112]

[119–131]

[117–128]

Šaltinis: Eurostato duomenys, klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija.

| (60) | Sąjungos suvartojimas 2011–2013 m. padidėjo, tačiau nuo 2013 m. iki tiriamojo laikotarpio sumažėjo. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas padidėjo 17–28 %. Suvartojimo padidėjimas nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio iš esmės rodo, kad išaugo importas iš Rusijos ir kitų trečiųjų šalių, o Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis padidėjo tik nežymiai (žr. 82 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(60)

Sąjungos suvartojimas 2011–2013 m. padidėjo, tačiau nuo 2013 m. iki tiriamojo laikotarpio sumažėjo. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas padidėjo 17–28 %. Suvartojimo padidėjimas nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio iš esmės rodo, kad išaugo importas iš Rusijos ir kitų trečiųjų šalių, o Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis padidėjo tik nežymiai (žr. 82 konstatuojamąją dalį).

3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

| (61) | Komisija importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis ir nagrinėjamųjų šalių bendradarbiaujančio gamintojo pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(61)

Komisija importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis ir nagrinėjamųjų šalių bendradarbiaujančio gamintojo pateiktais duomenimis.

| (62) | Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

  2 lentelė


  Importo apimtis (tonomis) | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Rusijos apimtis | [19 532–26 078] | [23 243–34 422] | [27 345–39 116] | [26 368–37 812] |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | [119–132] | [140–150] | [135–145] |
| Rinkos dalis | 29 % | 34 % | 34 % | 34 % |
| Šaltinis: Eurostato duomenys, klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija. |

(62)

Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

2 lentelė

Importo apimtis (tonomis)

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Importo iš Rusijos apimtis

[19 532–26 078]

[23 243–34 422]

[27 345–39 116]

[26 368–37 812]

Indeksas (2011 m.= 100)

100

[119–132]

[140–150]

[135–145]

Rinkos dalis

29 %

34 %

34 %

34 %

Šaltinis: Eurostato duomenys, klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija.

| (63) | Importo iš Rusijos apimtis 2011–2013 m. padidėjo 40–50 % ir šiek tiek sumažėjo tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(63)

Importo iš Rusijos apimtis 2011–2013 m. padidėjo 40–50 % ir šiek tiek sumažėjo tiriamuoju laikotarpiu.

| (64) | Atitinkama rinkos dalis padidėjo nuo 29 % 2011 m. iki 34 % 2012 m., o vėliau nekito iki tiriamojo laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

(64)

Atitinkama rinkos dalis padidėjo nuo 29 % 2011 m. iki 34 % 2012 m., o vėliau nekito iki tiriamojo laikotarpio pabaigos.

Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (65) | Komisija vidutines svertines importo kainas nustatė remdamasi Eurostato duomenimis ir nagrinėjamųjų šalių bendradarbiaujančio gamintojo pateiktais duomenimis. Priverstinis Sąjungos pramonės kainų mažinimas dėl importo iš nagrinėjamosios šalies buvo nustatytas remiantis Rusijos bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo ir atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais klausimyno atsakymais. |
| --- | --- |

(65)

Komisija vidutines svertines importo kainas nustatė remdamasi Eurostato duomenimis ir nagrinėjamųjų šalių bendradarbiaujančio gamintojo pateiktais duomenimis. Priverstinis Sąjungos pramonės kainų mažinimas dėl importo iš nagrinėjamosios šalies buvo nustatytas remiantis Rusijos bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo ir atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais klausimyno atsakymais.

| (66) | Vidutinės BAF importo iš Rusijos į Sąjungą kainos raida:

  3 lentelė


  Importo kainos (EUR už toną) | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo kainos | [2 145–2 650] | [2 038–2 624] | [1 952–2 571] | [1 973–2 597] |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | [95–99] | [91–97] | [92–98] |
| Šaltinis: Eurostato duomenys ir klausimyno atsakymai. |

(66)

Vidutinės BAF importo iš Rusijos į Sąjungą kainos raida:

3 lentelė

Importo kainos (EUR už toną)

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Importo kainos

[2 145–2 650]

[2 038–2 624]

[1 952–2 571]

[1 973–2 597]

Indeksas (2011 m.= 100)

100

[95–99]

[91–97]

[92–98]

Šaltinis: Eurostato duomenys ir klausimyno atsakymai.

| (67) | Vidutinė iš Rusijos importuotos BAF kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 2–8 %. |
| --- | --- |

(67)

Vidutinė iš Rusijos importuotos BAF kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 2–8 %.

| (68) | Priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu Komisija nustatė lygindama: a) atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas su b) atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių Rusijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto pardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje kainomis, nustatytomis remiantis CIF kaina ir pakoreguotomis pagal muitą ir išlaidas po importo. |
| --- | --- |

(68)

Priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu Komisija nustatė lygindama: a) atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas su b) atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių Rusijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto pardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje kainomis, nustatytomis remiantis CIF kaina ir pakoreguotomis pagal muitą ir išlaidas po importo.

| (69) | Kainos palygintos palyginus to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produktų kainas, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos. Palyginus gauti rezultatai išreikšti Sąjungos pramonės apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo dėl Rusijos importo Sąjungos rinkoje skirtumas buvo 3–7 %. |
| --- | --- |

(69)

Kainos palygintos palyginus to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produktų kainas, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos. Palyginus gauti rezultatai išreikšti Sąjungos pramonės apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo dėl Rusijos importo Sąjungos rinkoje skirtumas buvo 3–7 %.

| (70) | Šį nemenką priverstinį kainų mažinimą reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės kainos, kurios per tiriamąjį laikotarpį buvo priverstinai mažinamos dėl dempingo kainomis iš Rusijos parduodamos BAF, buvo mažesnės už gamybos sąnaudas. Kaip paaiškinta 177 ir 179 konstatuojamosiose dalyse, dėl Rusijos kainų produktas priverstinai parduodamas vidutiniškai maždaug 12 % mažesnėmis kainomis. |
| --- | --- |

(70)

Šį nemenką priverstinį kainų mažinimą reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės kainos, kurios per tiriamąjį laikotarpį buvo priverstinai mažinamos dėl dempingo kainomis iš Rusijos parduodamos BAF, buvo mažesnės už gamybos sąnaudas. Kaip paaiškinta 177 ir 179 konstatuojamosiose dalyse, dėl Rusijos kainų produktas priverstinai parduodamas vidutiniškai maždaug 12 % mažesnėmis kainomis.

4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.1.   Bendrosios pastabos

| (71) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję poveikio Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(71)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję poveikio Sąjungos pramonės būklei.

| (72) | Kaip minėta 9 konstatuojamojoje dalyje, siekiant nustatyti galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka. |
| --- | --- |

(72)

Kaip minėta 9 konstatuojamojoje dalyje, siekiant nustatyti galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.

| (73) | Siekdama nustatyti žalą Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Kaip paaiškinta 56 konstatuojamojoje dalyje, Komisija su visa Sąjungos pramone susijusius makroekonominius rodiklius įvertino remdamasi skundo pateikėjų pateikta informacija apie atrinktas bendroves, kuri buvo tinkamai patikrinta. Vien tik su atrinktomis bendrovėmis susijusius mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai buvo tipiški Sąjungos pramonės ekonominės padėties atžvilgiu. |
| --- | --- |

(73)

Siekdama nustatyti žalą Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Kaip paaiškinta 56 konstatuojamojoje dalyje, Komisija su visa Sąjungos pramone susijusius makroekonominius rodiklius įvertino remdamasi skundo pateikėjų pateikta informacija apie atrinktas bendroves, kuri buvo tinkamai patikrinta. Vien tik su atrinktomis bendrovėmis susijusius mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai buvo tipiški Sąjungos pramonės ekonominės padėties atžvilgiu.

| (74) | Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas ir dempingo skirtumo dydis. |
| --- | --- |

(74)

Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas ir dempingo skirtumo dydis.

| (75) | Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(75)

Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

4.2.   Makroekonominiai rodikliai

4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (76) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  4 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (tonomis) | 44 316 | 46 165 | 48 796 | 47 349 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 104 | 110 | 107 |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 54 777 | 54 485 | 59 186 | 61 496 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 99 | 108 | 112 |
| Pajėgumų naudojimas | 81 % | 85 % | 82 % | 77 % |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 105 | 102 | 95 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija. |

(76)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

4 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Gamybos apimtis (tonomis)

44 316

46 165

48 796

47 349

Indeksas (2011 m.= 100)

100

104

110

107

Gamybos pajėgumai (tonomis)

54 777

54 485

59 186

61 496

Indeksas (2011 m.= 100)

100

99

108

112

Pajėgumų naudojimas

81 %

85 %

82 %

77 %

Indeksas (2011 m.= 100)

100

105

102

95

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija.

| (77) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis kito. Nors 2011–2013 m. gamyba padidėjo, nuo 2013 m. iki tiriamojo laikotarpio ji sumažėjo. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis padidėjo 7 %. |
| --- | --- |

(77)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis kito. Nors 2011–2013 m. gamyba padidėjo, nuo 2013 m. iki tiriamojo laikotarpio ji sumažėjo. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis padidėjo 7 %.

| (78) | Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 12 %. |
| --- | --- |

(78)

Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 12 %.

| (79) | Kadangi gamybos pajėgumai padidėjo daugiau nei gamybos apimtis, pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %. |
| --- | --- |

(79)

Kadangi gamybos pajėgumai padidėjo daugiau nei gamybos apimtis, pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %.

| (80) | Eksportuojantis gamintojas teigė, kad visi BAF gamintojai gali gaminti ir kitos rūšies foliją, t. y. aliuminio pakeistą foliją (APF), ir kad jie naudojo tuos pačius įrenginius abiejų rūšių folijai gaminti. Tuo remdamasis eksportuojantis gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonės duomenys, susiję su BAF gamybos pajėgumais ir pajėgumų naudojimu, būtų iškreipti. |
| --- | --- |

(80)

Eksportuojantis gamintojas teigė, kad visi BAF gamintojai gali gaminti ir kitos rūšies foliją, t. y. aliuminio pakeistą foliją (APF), ir kad jie naudojo tuos pačius įrenginius abiejų rūšių folijai gaminti. Tuo remdamasis eksportuojantis gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonės duomenys, susiję su BAF gamybos pajėgumais ir pajėgumų naudojimu, būtų iškreipti.

| (81) | Nors patvirtinta, kad keli Sąjungos gamintojai gamina tiek BAF, tiek ir APF, atlikus tyrimą nustatyta, kad didžiausias atrinktas Sąjungos gamintojas gamina vien BAF. Kitų atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas buvo pagrįsti faktiniais duomenimis ir tai, kad jie taip pat gamino APF, neturėjo poveikio nurodytiems bendriems BAF gamybos pajėgumams ir pajėgumų panaudojimui. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Sąjungos gamintojų šių dviejų rūšių folijos gamybos santykis buvo stabilus. Todėl šiuo etapu šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(81)

Nors patvirtinta, kad keli Sąjungos gamintojai gamina tiek BAF, tiek ir APF, atlikus tyrimą nustatyta, kad didžiausias atrinktas Sąjungos gamintojas gamina vien BAF. Kitų atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas buvo pagrįsti faktiniais duomenimis ir tai, kad jie taip pat gamino APF, neturėjo poveikio nurodytiems bendriems BAF gamybos pajėgumams ir pajėgumų panaudojimui. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Sąjungos gamintojų šių dviejų rūšių folijos gamybos santykis buvo stabilus. Todėl šiuo etapu šis tvirtinimas buvo atmestas.

4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (82) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5 lentelė


  Pardavimo apimtis Sąjungoje ir Sąjungos rinkos dalis | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis (tonomis) | [41 007–45 870] | [41 007–49 081] | [42 647–52 292] | [41 827–50 457] |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | [100–107] | [104–114] | [102–110] |
| Rinkos dalis | 55 % | 53 % | 49 % | 47 % |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai, Eurostato duomenys ir skundo pateikėjų pateikta informacija. |

(82)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

Pardavimo apimtis Sąjungoje ir Sąjungos rinkos dalis

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo apimtis (tonomis)

[41 007–45 870]

[41 007–49 081]

[42 647–52 292]

[41 827–50 457]

Indeksas (2011 m.= 100)

100

[100–107]

[104–114]

[102–110]

Rinkos dalis

55 %

53 %

49 %

47 %

Šaltinis: klausimyno atsakymai, Eurostato duomenys ir skundo pateikėjų pateikta informacija.

| (83) | BAF pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo. Pardavimo apimtis labiausiai didėjo 2011–2013 m., t. y. 4–14 %. Tiriamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis sumažėjo; apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis padidėjo 2–10 %. Pardavimo apimties padidėjimas, atsižvelgiant į tai, kad tuo pačiu metu padidėjo suvartojimas ir išaugo importas, be kita ko, iš Rusijos, lėmė tai, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 55 % 2011 m. iki 47 % tiriamuoju laikotarpiu, t. y. rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 8 procentiniais punktais. Sumažėjusi Sąjungos pramonės rinkos dalis atitiko padidėjusią importo iš Rusijos rinkos dalį, kaip paaiškinta 64 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(83)

BAF pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo. Pardavimo apimtis labiausiai didėjo 2011–2013 m., t. y. 4–14 %. Tiriamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis sumažėjo; apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis padidėjo 2–10 %. Pardavimo apimties padidėjimas, atsižvelgiant į tai, kad tuo pačiu metu padidėjo suvartojimas ir išaugo importas, be kita ko, iš Rusijos, lėmė tai, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 55 % 2011 m. iki 47 % tiriamuoju laikotarpiu, t. y. rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 8 procentiniais punktais. Sumažėjusi Sąjungos pramonės rinkos dalis atitiko padidėjusią importo iš Rusijos rinkos dalį, kaip paaiškinta 64 konstatuojamojoje dalyje.

4.2.3.   Augimas

| (84) | Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 17–28 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 2–10 %, o jos rinkos dalis sumažėjo 8 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(84)

Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 17–28 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 2–10 %, o jos rinkos dalis sumažėjo 8 procentiniais punktais.

4.2.4.   Užimtumas ir našumas

| (85) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 769 | 787 | 758 | 781 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 102 | 99 | 102 |
| Našumas (tonomis darbuotojui) | 58 | 59 | 64 | 61 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 102 | 112 | 105 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija. |

(85)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

Užimtumas ir našumas

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Darbuotojų skaičius

769

787

758

781

Indeksas (2011 m.= 100)

100

102

99

102

Našumas (tonomis darbuotojui)

58

59

64

61

Indeksas (2011 m.= 100)

100

102

112

105

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija.

| (86) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės užimtumo lygis svyravo ir apskritai padidėjo 2 %. |
| --- | --- |

(86)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės užimtumo lygis svyravo ir apskritai padidėjo 2 %.

| (87) | 2011–2013 m. didesnį našumą lėmė padidėjusi gamyba, o ne išaugęs užimtumas, kaip matyti iš 4 lentelės 77 konstatuojamojoje dalyje. Nuo 2013 m. iki tiriamojo laikotarpio našumas sumažėjo 7 %, bet išliko didesnis nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje 2011 m. |
| --- | --- |

(87)

2011–2013 m. didesnį našumą lėmė padidėjusi gamyba, o ne išaugęs užimtumas, kaip matyti iš 4 lentelės 77 konstatuojamojoje dalyje. Nuo 2013 m. iki tiriamojo laikotarpio našumas sumažėjo 7 %, bet išliko didesnis nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje 2011 m.

4.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

| (88) | Dempingo skirtumas yra gerokai didesnis už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas. |
| --- | --- |

(88)

Dempingo skirtumas yra gerokai didesnis už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

| (89) | Sąjungos pramonė dar nebuvo iki galo atsigavusi po buvusio Kinijos, Brazilijos ir Armėnijos kilmės tokio paties importuojamo produkto dempingo kaina poveikio. Šios priemonės šiuo metu nagrinėjamos atliekant lygiagretų peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, kaip minėta 3 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(89)

Sąjungos pramonė dar nebuvo iki galo atsigavusi po buvusio Kinijos, Brazilijos ir Armėnijos kilmės tokio paties importuojamo produkto dempingo kaina poveikio. Šios priemonės šiuo metu nagrinėjamos atliekant lygiagretų peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, kaip minėta 3 konstatuojamojoje dalyje.

4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

| (90) | Sąjungos pramonės vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Vidutinės pardavimo kainos | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR už toną) | 2 932 | 2 714 | 2 705 | 2 597 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 93 | 92 | 89 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną) | 2 995 | 2 794 | 2 699 | 2 651 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 93 | 90 | 89 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(90)

Sąjungos pramonės vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

Vidutinės pardavimo kainos

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR už toną)

2 932

2 714

2 705

2 597

Indeksas (2011 m.= 100)

100

93

92

89

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)

2 995

2 794

2 699

2 651

Indeksas (2011 m.= 100)

100

93

90

89

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (91) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina nuolat mažėjo ir apskritai sumažėjo 11 %. |
| --- | --- |

(91)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina nuolat mažėjo ir apskritai sumažėjo 11 %.

| (92) | Nepaisant šio sumažėjimo, vieneto gamybos sąnaudos buvo didesnės nei vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina ir Sąjungos pramonė gamybos sąnaudų negalėjo padengti pardavimo kaina, išskyrus 2013 m. Iš tiesų, Sąjungos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainos, nes kainoms buvo daromas spaudimas dėl importo dempingo kaina iš Rusijos. |
| --- | --- |

(92)

Nepaisant šio sumažėjimo, vieneto gamybos sąnaudos buvo didesnės nei vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina ir Sąjungos pramonė gamybos sąnaudų negalėjo padengti pardavimo kaina, išskyrus 2013 m. Iš tiesų, Sąjungos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainos, nes kainoms buvo daromas spaudimas dėl importo dempingo kaina iš Rusijos.

| (93) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės pardavimo kainos raida atitiko aliuminio kainos Londono metalų biržoje pokyčius, todėl importo iš Rusijos kainos neturėjo jokio poveikio Sąjungos pramonės pardavimo kainai. Šių šalių teigimu, negalima laikyti, kad dėl Rusijos importo kainų Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės pardavimo kaina atitiko aliuminio kainos Londono metalų biržoje pokyčius. Tačiau tai neturėjo įtakos tam, kad dėl Rusijos importo kainų Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos ir buvo daromas spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainos iki tokio lygio, kad būtų padengtos gamybos sąnaudos. Todėl šį argumentą reikėtų atmesti. |
| --- | --- |

(93)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės pardavimo kainos raida atitiko aliuminio kainos Londono metalų biržoje pokyčius, todėl importo iš Rusijos kainos neturėjo jokio poveikio Sąjungos pramonės pardavimo kainai. Šių šalių teigimu, negalima laikyti, kad dėl Rusijos importo kainų Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės pardavimo kaina atitiko aliuminio kainos Londono metalų biržoje pokyčius. Tačiau tai neturėjo įtakos tam, kad dėl Rusijos importo kainų Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos ir buvo daromas spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainos iki tokio lygio, kad būtų padengtos gamybos sąnaudos. Todėl šį argumentą reikėtų atmesti.

4.3.2.   Darbo sąnaudos

| (94) | Sąjungos pramonės vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR) | 21 692 | 22 207 | 20 603 | 20 594 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 102 | 95 | 95 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(94)

Sąjungos pramonės vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

21 692

22 207

20 603

20 594

Indeksas (2011 m.= 100)

100

102

95

95

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (95) | Nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos sumažėjo 5 %. Iš pradžių darbo sąnaudos 2011–2012 m. padidėjo 2 %, 2012–2013 m. sumažėjo, o tiriamuoju laikotarpiu išliko stabilios. |
| --- | --- |

(95)

Nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos sumažėjo 5 %. Iš pradžių darbo sąnaudos 2011–2012 m. padidėjo 2 %, 2012–2013 m. sumažėjo, o tiriamuoju laikotarpiu išliko stabilios.

4.3.3.   Atsargos

| (96) | Sąjungos pramonės atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Atsargos | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos | 1 931 | 1 999 | 2 133 | 2 085 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 104 | 110 | 108 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(96)

Sąjungos pramonės atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

Atsargos

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikotarpio pabaigos atsargos

1 931

1 999

2 133

2 085

Indeksas (2011 m.= 100)

100

104

110

108

Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi

5 %

5 %

5 %

5 %

Indeksas (2011 m.= 100)

100

100

100

100

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (97) | Šiame sektoriuje atsargos negali būti laikomos tinkamu žalos rodikliu, nes gamyba ir pardavimas daugiausia grindžiami užsakymais ir atitinkamai gamintojai paprastai nesukaupia daug atsargų. Todėl atsargų pokyčių tendencijos pateikiamos tik informacijai. |
| --- | --- |

(97)

Šiame sektoriuje atsargos negali būti laikomos tinkamu žalos rodikliu, nes gamyba ir pardavimas daugiausia grindžiami užsakymais ir atitinkamai gamintojai paprastai nesukaupia daug atsargų. Todėl atsargų pokyčių tendencijos pateikiamos tik informacijai.

| (98) | Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 8 %. Nors 2011–2013 m. atsargų kiekis padidėjo 10 %, nuo 2013 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos jis šiek tiek sumažėjo. Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos kaip gamybos procentinė dalis, nesikeitė visu nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(98)

Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 8 %. Nors 2011–2013 m. atsargų kiekis padidėjo 10 %, nuo 2013 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos jis šiek tiek sumažėjo. Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos kaip gamybos procentinė dalis, nesikeitė visu nagrinėjamuoju laikotarpiu.

4.3.4.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (99) | Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %) | – 2,2 % | – 2,9 % | 0,2 % | – 2,1 % |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 65 | 209 | 104 |
| Grynųjų pinigų srautas (EUR) | 1 505 960 | 2 909 820 | 3 365 140 | 1 962 349 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 193 | 223 | 130 |
| Investicijos (EUR) | 3 271 904 | 5 404 990 | 4 288 862 | 4 816 442 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 165 | 131 | 147 |
| Investicijų grąža | – 4 % | – 5 % | 0 % | – 3 % |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 60 | 209 | 108 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(99)

Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)

– 2,2 %

– 2,9 %

0,2 %

– 2,1 %

Indeksas (2011 m.= 100)

100

65

209

104

Grynųjų pinigų srautas (EUR)

1 505 960

2 909 820

3 365 140

1 962 349

Indeksas (2011 m.= 100)

100

193

223

130

Investicijos (EUR)

3 271 904

5 404 990

4 288 862

4 816 442

Indeksas (2011 m.= 100)

100

165

131

147

Investicijų grąža

– 4 %

– 5 %

0 %

– 3 %

Indeksas (2011 m.= 100)

100

60

209

108

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (100) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė nuolat patyrė nuostolių, išskyrus 2013 m., kai gautas pelno dydis šiek tiek viršijo rentabilumo slenkstį. Pelningumas 2011–2012 m. sumažėjo, 2013 m. padidėjo, bet po to tiriamuoju laikotarpiu vėl sumažėjo iki panašaus lygio kaip 2011 m. Apskritai pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 4 %, t. y. 0,1 procentinio punkto, todėl tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo uždirbti pelno. Šį pokytį daugiausia lėmė iš Rusijos importuojamų produktų, kurie įvežti į Sąjungą dempingo kainomis, dėl kurių priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos, spaudimas kainoms, dėl kurio Sąjungos pramonė negalėjo didinti pardavimo kainų, kad būtų padengtos gamybos sąnaudos. |
| --- | --- |

(100)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė nuolat patyrė nuostolių, išskyrus 2013 m., kai gautas pelno dydis šiek tiek viršijo rentabilumo slenkstį. Pelningumas 2011–2012 m. sumažėjo, 2013 m. padidėjo, bet po to tiriamuoju laikotarpiu vėl sumažėjo iki panašaus lygio kaip 2011 m. Apskritai pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 4 %, t. y. 0,1 procentinio punkto, todėl tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo uždirbti pelno. Šį pokytį daugiausia lėmė iš Rusijos importuojamų produktų, kurie įvežti į Sąjungą dempingo kainomis, dėl kurių priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos, spaudimas kainoms, dėl kurio Sąjungos pramonė negalėjo didinti pardavimo kainų, kad būtų padengtos gamybos sąnaudos.

| (101) | Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos pramonės pajėgumas pačiai finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo ir pradėjo didėti. Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas apskritai padidėjo 30 %. Tačiau reikėtų pažymėti, kad vertinant absoliučiąja verte, grynųjų pinigų srautas išliko nedidelis, palyginti su visa aptariamo produkto apyvarta. |
| --- | --- |

(101)

Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos pramonės pajėgumas pačiai finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo ir pradėjo didėti. Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas apskritai padidėjo 30 %. Tačiau reikėtų pažymėti, kad vertinant absoliučiąja verte, grynųjų pinigų srautas išliko nedidelis, palyginti su visa aptariamo produkto apyvarta.

| (102) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos padidėjo 47 %. Investicijos padidėjo 65 % 2011–2012 m., sumažėjo 2013 m. ir vėl padidėjo tiriamuoju laikotarpiu. Didžioji dalis tokių investicijų skirtos naujiems įrenginiams įsigyti ir tiriamuoju laikotarpiu jų lygis buvo gana žemas, palyginti su bendra apyvarta. |
| --- | --- |

(102)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos padidėjo 47 %. Investicijos padidėjo 65 % 2011–2012 m., sumažėjo 2013 m. ir vėl padidėjo tiriamuoju laikotarpiu. Didžioji dalis tokių investicijų skirtos naujiems įrenginiams įsigyti ir tiriamuoju laikotarpiu jų lygis buvo gana žemas, palyginti su bendra apyvarta.

| (103) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Kaip ir kitų finansinių rodiklių atveju, panašaus produkto gamybos ir pardavimo investicijų grąža nuo 2011 m., išskyrus 2013 m., kai grąža buvo nulinė, buvo neigiama ir atspindėjo neigiamą pelningumo tendenciją. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža padidėjo 8 %. |
| --- | --- |

(103)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Kaip ir kitų finansinių rodiklių atveju, panašaus produkto gamybos ir pardavimo investicijų grąža nuo 2011 m., išskyrus 2013 m., kai grąža buvo nulinė, buvo neigiama ir atspindėjo neigiamą pelningumo tendenciją. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža padidėjo 8 %.

| (104) | Kalbant apie pajėgumą padidinti kapitalą, dėl sumažėjusio atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumo užtikrinti su panašiu produktu susijusį grynųjų pinigų srautą prastėjo jų finansinė padėtis ir sumažėjo vidiniai grynųjų pinigų srautai. Atlikus tyrimą nustatyta, kad apskritai pajėgumas padidinti kapitalą nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. |
| --- | --- |

(104)

Kalbant apie pajėgumą padidinti kapitalą, dėl sumažėjusio atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumo užtikrinti su panašiu produktu susijusį grynųjų pinigų srautą prastėjo jų finansinė padėtis ir sumažėjo vidiniai grynųjų pinigų srautai. Atlikus tyrimą nustatyta, kad apskritai pajėgumas padidinti kapitalą nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo.

5.   Išvada dėl žalos

| (105) | Kelių pagrindinių žalos rodiklių tendencijos buvo neigiamos. Kalbant apie pelningumą, pramonė dirbo nuostolingai beveik visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2013 m., kai ji tik šiek tiek viršijo rentabilumo slenkstį; tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė neigiamą pelną (– 2,1 %). Pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 11 %. Vieneto gamybos sąnaudos taip pat sumažėjo 11 % ir visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2013 m., išliko didesnės nei vidutinė pardavimo kaina. Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 8 procentiniais punktais, t. y. nuo 55 % 2011 m. iki 47 % tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(105)

Kelių pagrindinių žalos rodiklių tendencijos buvo neigiamos. Kalbant apie pelningumą, pramonė dirbo nuostolingai beveik visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2013 m., kai ji tik šiek tiek viršijo rentabilumo slenkstį; tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė neigiamą pelną (– 2,1 %). Pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 11 %. Vieneto gamybos sąnaudos taip pat sumažėjo 11 % ir visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2013 m., išliko didesnės nei vidutinė pardavimo kaina. Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 8 procentiniais punktais, t. y. nuo 55 % 2011 m. iki 47 % tiriamuoju laikotarpiu.

| (106) | Tam tikrų žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo teigiama. Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis padidėjo 7 %, o gamybos pajėgumai – 12 %. Tačiau šis padidėjimas neatitiko išaugusio suvartojimo, kuris buvo daug didesnis (t. y. 17–28 % nagrinėjamuoju laikotarpiu). Nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis padidėjo 2–10 %. Tačiau rinkoje, kurioje vis didėja suvartojimas, dėl to rinkos dalis nepadidėjo, priešingai, ji sumažėjo 8 procentiniais punktais. Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos padidėjo 47 %. Jos buvo susijusios su naujų įrenginių įsigijimu ir tiriamuoju laikotarpiu išliko gana nedidelės. Grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 30 %, tačiau išliko nedidelis. Todėl šios teigiamos tendencijos nepaneigia esamos žalos. |
| --- | --- |

(106)

Tam tikrų žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo teigiama. Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis padidėjo 7 %, o gamybos pajėgumai – 12 %. Tačiau šis padidėjimas neatitiko išaugusio suvartojimo, kuris buvo daug didesnis (t. y. 17–28 % nagrinėjamuoju laikotarpiu). Nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis padidėjo 2–10 %. Tačiau rinkoje, kurioje vis didėja suvartojimas, dėl to rinkos dalis nepadidėjo, priešingai, ji sumažėjo 8 procentiniais punktais. Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos padidėjo 47 %. Jos buvo susijusios su naujų įrenginių įsigijimu ir tiriamuoju laikotarpiu išliko gana nedidelės. Grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 30 %, tačiau išliko nedidelis. Todėl šios teigiamos tendencijos nepaneigia esamos žalos.

| (107) | Rusijos valdžios institucijos pareiškė, kad remiantis viešai prieinamų skundo pateikėjų finansinių dokumentų analize, materialinės žalos nėra. Šį tvirtinimą paneigia tyrimo, pagrįsto faktiniais patikrintais su BAF susijusiais Sąjungos pramonės duomenimis, rezultatai. Iš tiesų kai kurie Sąjungos gamintojai negamino vien BAF, todėl tikrosios su BAF susijusios Sąjungos pramonės padėties negalima įvertinti remiantis viešai prieinamais finansiniais dokumentais. Taigi, išvados dėl Sąjungos pramonės ekonominės padėties, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, turėtų būti pagrįstos ne viešai prieinamais finansiniais dokumentais, o atliekant tyrimą gauta išsamesne ir patikrinta informacija. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(107)

Rusijos valdžios institucijos pareiškė, kad remiantis viešai prieinamų skundo pateikėjų finansinių dokumentų analize, materialinės žalos nėra. Šį tvirtinimą paneigia tyrimo, pagrįsto faktiniais patikrintais su BAF susijusiais Sąjungos pramonės duomenimis, rezultatai. Iš tiesų kai kurie Sąjungos gamintojai negamino vien BAF, todėl tikrosios su BAF susijusios Sąjungos pramonės padėties negalima įvertinti remiantis viešai prieinamais finansiniais dokumentais. Taigi, išvados dėl Sąjungos pramonės ekonominės padėties, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, turėtų būti pagrįstos ne viešai prieinamais finansiniais dokumentais, o atliekant tyrimą gauta išsamesne ir patikrinta informacija. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (108) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(108)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

| (109) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta žala. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš Rusijos dempingo kaina. Kalbama apie šiuos veiksnius:






  a) | importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis; |
| --- | --- | --- |

(109)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta žala. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš Rusijos dempingo kaina. Kalbama apie šiuos veiksnius:

a)

importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis;

| b) | Sąjungos suvartojimo pokyčiai; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos suvartojimo pokyčiai;

| c) | Sąjungos pramonės eksporto rezultatai; |
| --- | --- |

c)

Sąjungos pramonės eksporto rezultatai;

| d) | Sąjungos pramonės veikla aliuminio pakeistos folijos (APF) rinkoje; |
| --- | --- |

d)

Sąjungos pramonės veikla aliuminio pakeistos folijos (APF) rinkoje;

| e) | žaliavų kainos. |
| --- | --- |

e)

žaliavų kainos.

1.   Importo dempingo kaina poveikis

| (110) | Siekdama nustatyti Rusijos kilmės BAF importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinį ryšį, Komisija išnagrinėjo tiriamojo importo apimtį ir kainų lygius ir tai, kokiu mastu šie veiksniai lėmė Sąjungos pramonės patirtą materialinę žalą. |
| --- | --- |

(110)

Siekdama nustatyti Rusijos kilmės BAF importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinį ryšį, Komisija išnagrinėjo tiriamojo importo apimtį ir kainų lygius ir tai, kokiu mastu šie veiksniai lėmė Sąjungos pramonės patirtą materialinę žalą.

| (111) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš Rusijos apimtis padidėjo 35–45 %, todėl jos rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo maždaug 5 procentiniais punktais. Šis padidėjimas sutapo su 8 procentinius punktus atitinkančia Sąjungos pramonės prarasta rinkos dalimi. |
| --- | --- |

(111)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš Rusijos apimtis padidėjo 35–45 %, todėl jos rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo maždaug 5 procentiniais punktais. Šis padidėjimas sutapo su 8 procentinius punktus atitinkančia Sąjungos pramonės prarasta rinkos dalimi.

| (112) | Be to, dėl Rusijos importo kainų daromo spaudimo kainoms Sąjungos rinkoje kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 2–8 % ir nuostolius patiriančios Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos vidutiniškai 3–7 %, todėl priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas yra apie 12 %. Šį nemenką priverstinį kainų mažinimą reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės kainos tiriamuoju laikotarpiu buvo iš esmės mažesnės nei gamybos sąnaudos. Sąjungos pramonė turėjo sumažinti savo kainas nagrinėjamuoju laikotarpiu tam, kad išvengtų tolesnio rinkos dalies praradimo. |
| --- | --- |

(112)

Be to, dėl Rusijos importo kainų daromo spaudimo kainoms Sąjungos rinkoje kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 2–8 % ir nuostolius patiriančios Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos vidutiniškai 3–7 %, todėl priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas yra apie 12 %. Šį nemenką priverstinį kainų mažinimą reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės kainos tiriamuoju laikotarpiu buvo iš esmės mažesnės nei gamybos sąnaudos. Sąjungos pramonė turėjo sumažinti savo kainas nagrinėjamuoju laikotarpiu tam, kad išvengtų tolesnio rinkos dalies praradimo.

| (113) | Be to, Rusijos importuojamas produktas perėmė didžiąją iš Brazilijos ir Kinijos importuojamo produkto rinkos dalį po to, kai šioms šalims buvo nustatytos priemonės, ir Sąjungos pramonė negalėjo visiškai atsigauti po buvusio dempingo iš šių šalių. Todėl Sąjungos pramonė patyrė nuostolių nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio, išskyrus 2013 m., kai buvo gautas labai nedidelis pelnas, gerokai mažesnis už 5 % tikslinį pelną (žr. 176 ir 177 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(113)

Be to, Rusijos importuojamas produktas perėmė didžiąją iš Brazilijos ir Kinijos importuojamo produkto rinkos dalį po to, kai šioms šalims buvo nustatytos priemonės, ir Sąjungos pramonė negalėjo visiškai atsigauti po buvusio dempingo iš šių šalių. Todėl Sąjungos pramonė patyrė nuostolių nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio, išskyrus 2013 m., kai buvo gautas labai nedidelis pelnas, gerokai mažesnis už 5 % tikslinį pelną (žr. 176 ir 177 konstatuojamąsias dalis).

| (114) | Eksportuojantis gamintojas teigė, kad importas iš Rusijos padidėjo nustačius priemones Kinijai, Brazilijai ir Armėnijai, nes dėl jų pagerėjo kitų trečiųjų šalių, įskaitant Rusiją, galimybės patekti į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(114)

Eksportuojantis gamintojas teigė, kad importas iš Rusijos padidėjo nustačius priemones Kinijai, Brazilijai ir Armėnijai, nes dėl jų pagerėjo kitų trečiųjų šalių, įskaitant Rusiją, galimybės patekti į Sąjungos rinką.

| (115) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Rusijos eksportuojamas produktas didžiąja dalimi perėmė Kinijos ir Brazilijos produkto rinkos dalis Sąjungoje. Tačiau iš Rusijos buvo importuojama dempingo kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos, o tai sutapo su pablogėjusia Sąjungos pramonės padėtimi. Šiuo pagrindu galima nustatyti aiškų importo iš Rusijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinį ryšį ir nesvarbu, ar Rusijos importas padidėjo vien tik dėl antidempingo priemonių, taikomų importui iš kitų trečiųjų šalių. Todėl šis argumentas šiuo etapu buvo atmestas. Bet kuriuo atveju, net jei importui iš Kinijos, Brazilijos ir Armėnijos nustatyti antidempingo muitai turėjo kokio nors poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, jie būtų laikomi tik netiesiogine priežastimi ir negali būti laikomi „kitais veiksniais“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalyje. Atlikus tyrimą nustatyta, kad žalą daro būtent importas dempingo kaina iš Rusijos. Toks aiškinimas atitinka 2013 m. lapkričio 14 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-638/11 P Europos Sąjungos Taryba prieš Gul Ahmed Textile Mills Ltd. |
| --- | --- |

(115)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Rusijos eksportuojamas produktas didžiąja dalimi perėmė Kinijos ir Brazilijos produkto rinkos dalis Sąjungoje. Tačiau iš Rusijos buvo importuojama dempingo kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos, o tai sutapo su pablogėjusia Sąjungos pramonės padėtimi. Šiuo pagrindu galima nustatyti aiškų importo iš Rusijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinį ryšį ir nesvarbu, ar Rusijos importas padidėjo vien tik dėl antidempingo priemonių, taikomų importui iš kitų trečiųjų šalių. Todėl šis argumentas šiuo etapu buvo atmestas. Bet kuriuo atveju, net jei importui iš Kinijos, Brazilijos ir Armėnijos nustatyti antidempingo muitai turėjo kokio nors poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, jie būtų laikomi tik netiesiogine priežastimi ir negali būti laikomi „kitais veiksniais“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalyje. Atlikus tyrimą nustatyta, kad žalą daro būtent importas dempingo kaina iš Rusijos. Toks aiškinimas atitinka 2013 m. lapkričio 14 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-638/11 P Europos Sąjungos Taryba prieš Gul Ahmed Textile Mills Ltd.

| (116) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiame etape padarė išvadą, kad Sąjungos pramonės žalinga padėtis sutapo su labai padidėjusiu importu iš Rusijos dempingo kainomis ir kad importas iš Rusijos nulėmė tai, kad tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė neatsigavo ir patyrė materialinę žalą. |
| --- | --- |

(116)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiame etape padarė išvadą, kad Sąjungos pramonės žalinga padėtis sutapo su labai padidėjusiu importu iš Rusijos dempingo kainomis ir kad importas iš Rusijos nulėmė tai, kad tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė neatsigavo ir patyrė materialinę žalą.

2.   Kitų veiksnių poveikis

2.1.   Importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis

| (117) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11 lentelė


  Importas iš kitų trečiųjų šalių











  Šalis | | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinija | Apimtis (tonomis) | [2 843–3 205] | [967–1 378] | [1 137–1 603] | [1 222–1 699] |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | [34–43] | [40–50] | [43–53] |
| Rinkos dalis | 4 % | 1 % | 1 % | 2 % |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 2 251 | 2 417 | 2 306 | 2 131 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 107 | 102 | 95 |
| Turkija | Apimtis (tonomis) | [5 120–6 100] | [8 090–10 553] | [11 213–14 213] | [11 520–14 579] |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | [158–173] | [219–233] | [225–239] |
| Rinkos dalis | 7 % | 11 % | 13 % | 13 % |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 2 950 | 2 743 | 2 710 | 2 571 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 93 | 92 | 87 |
| Kitos trečiosios šalys | Apimtis (tonomis) | [3 100–3 750] | [279–750] | [1 891–3 000] | [3 162–4 313] |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | [9–20] | [61–80] | [102–115] |
| Rinkos dalis | 4 % | 1 % | 2 % | 4 % |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 2 878 | 2 830 | 2 687 | 2 406 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 98 | 93 | 84 |
| Visas importas | Apimtis (tonomis) | [31 200–38 900] | [33 696–45 513] | [42 120–58 325] | [42 744–60 684] |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | [108–117] | [135–150] | [137–156] |
| Rinkos dalis | 45 % | 47 % | 51 % | 53 % |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 2 512 | 2 452 | 2 399 | 2 360 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 98 | 95 | 94 |
| Šaltinis: Eurostato duomenys ir klausimyno atsakymai. |

(117)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

Importas iš kitų trečiųjų šalių

Šalis

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Kinija

Apimtis (tonomis)

[2 843–3 205]

[967–1 378]

[1 137–1 603]

[1 222–1 699]

Indeksas (2011 m.= 100)

100

[34–43]

[40–50]

[43–53]

Rinkos dalis

4 %

1 %

1 %

2 %

Vidutinė kaina (EUR už toną)

2 251

2 417

2 306

2 131

Indeksas (2011 m.= 100)

100

107

102

95

Turkija

Apimtis (tonomis)

[5 120–6 100]

[8 090–10 553]

[11 213–14 213]

[11 520–14 579]

Indeksas (2011 m.= 100)

100

[158–173]

[219–233]

[225–239]

Rinkos dalis

7 %

11 %

13 %

13 %

Vidutinė kaina (EUR už toną)

2 950

2 743

2 710

2 571

Indeksas (2011 m.= 100)

100

93

92

87

Kitos trečiosios šalys

Apimtis (tonomis)

[3 100–3 750]

[279–750]

[1 891–3 000]

[3 162–4 313]

Indeksas (2011 m.= 100)

100

[9–20]

[61–80]

[102–115]

Rinkos dalis

4 %

1 %

2 %

4 %

Vidutinė kaina (EUR už toną)

2 878

2 830

2 687

2 406

Indeksas (2011 m.= 100)

100

98

93

84

Visas importas

Apimtis (tonomis)

[31 200–38 900]

[33 696–45 513]

[42 120–58 325]

[42 744–60 684]

Indeksas (2011 m.= 100)

100

[108–117]

[135–150]

[137–156]

Rinkos dalis

45 %

47 %

51 %

53 %

Vidutinė kaina (EUR už toną)

2 512

2 452

2 399

2 360

Indeksas (2011 m.= 100)

100

98

95

94

Šaltinis: Eurostato duomenys ir klausimyno atsakymai.

| (118) | Importui iš Kinijos ir Brazilijos šiuo metu taikomi antidempingo muitai. Visu nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Brazilijos nebuvo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis sumažėjo 47–57 %, o atitinkama rinkos dalis sumažėjo nuo 4 % iki 2 %, t. y. 2 procentiniais punktais. Tiek importo apimtis, tiek rinkos dalis visu nagrinėjamuoju laikotarpiu tebebuvo nedidelės. Kinijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %. Reikėtų pažymėti, kad tiriamuoju laikotarpiu maždaug 75 % viso importo iš Kinijos į Sąjungos rinką pateko pagal laikinojo įvežimo perdirbti schemą, todėl antidempingo muitai nebuvo taikomi. Šis importuojamas produktas, kurio rinkos dalis yra didesnė nei 1 %, tiesiogiai konkuravo su Sąjungos pramonės parduodamu produktu ir dėl jo Sąjungos kainos buvo priverstinai sumažintos maždaug 13 %. |
| --- | --- |

(118)

Importui iš Kinijos ir Brazilijos šiuo metu taikomi antidempingo muitai. Visu nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Brazilijos nebuvo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis sumažėjo 47–57 %, o atitinkama rinkos dalis sumažėjo nuo 4 % iki 2 %, t. y. 2 procentiniais punktais. Tiek importo apimtis, tiek rinkos dalis visu nagrinėjamuoju laikotarpiu tebebuvo nedidelės. Kinijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %. Reikėtų pažymėti, kad tiriamuoju laikotarpiu maždaug 75 % viso importo iš Kinijos į Sąjungos rinką pateko pagal laikinojo įvežimo perdirbti schemą, todėl antidempingo muitai nebuvo taikomi. Šis importuojamas produktas, kurio rinkos dalis yra didesnė nei 1 %, tiesiogiai konkuravo su Sąjungos pramonės parduodamu produktu ir dėl jo Sąjungos kainos buvo priverstinai sumažintos maždaug 13 %.

| (119) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Turkijos apimtis padidėjo 125–139 %, o užimama rinkos dalis padidėjo nuo maždaug 7 % iki 13 %. Turkijos importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 13 %, tačiau vis tiek buvo didesnės už importo iš kitų trečiųjų šalių, įskaitant Rusiją ir Kiniją, kainas ir buvo panašios į Sąjungos pramonės kainas tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(119)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Turkijos apimtis padidėjo 125–139 %, o užimama rinkos dalis padidėjo nuo maždaug 7 % iki 13 %. Turkijos importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 13 %, tačiau vis tiek buvo didesnės už importo iš kitų trečiųjų šalių, įskaitant Rusiją ir Kiniją, kainas ir buvo panašios į Sąjungos pramonės kainas tiriamuoju laikotarpiu.

| (120) | Apskritai importas iš kitų trečiųjų šalių padidėjo 2–15 %. Tačiau nors Sąjungos suvartojimas didėjo, bendra rinkos dalis sumažėjo nuo 4 % 2011 m. iki maždaug 2 % 2013 m., o iki tiriamojo laikotarpio pabaigos padidėjo iki 4 %; importo iš trečiųjų šalių kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, išskyrus 2012 m. |
| --- | --- |

(120)

Apskritai importas iš kitų trečiųjų šalių padidėjo 2–15 %. Tačiau nors Sąjungos suvartojimas didėjo, bendra rinkos dalis sumažėjo nuo 4 % 2011 m. iki maždaug 2 % 2013 m., o iki tiriamojo laikotarpio pabaigos padidėjo iki 4 %; importo iš trečiųjų šalių kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, išskyrus 2012 m.

| (121) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad net nedidelis importas iš Kinijos iš dalies prisidėjo prie Sąjungos pramonei padarytos žalos, tačiau dėl jo nenutrūksta importo iš Rusijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys. Be to, manoma, kad importas iš Turkijos galėjo iš dalies būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau dėl jo nenutrūksta importo iš Rusijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys, atsižvelgiant į mažesnę importo iš Turkijos apimtį ir didesnes kainas, palyginti su Rusijos eksportu. |
| --- | --- |

(121)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad net nedidelis importas iš Kinijos iš dalies prisidėjo prie Sąjungos pramonei padarytos žalos, tačiau dėl jo nenutrūksta importo iš Rusijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys. Be to, manoma, kad importas iš Turkijos galėjo iš dalies būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau dėl jo nenutrūksta importo iš Rusijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys, atsižvelgiant į mažesnę importo iš Turkijos apimtį ir didesnes kainas, palyginti su Rusijos eksportu.

| (122) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala turėtų būti susieta su importu iš Turkijos ir Pietų Korėjos. Kalbant apie Turkiją, buvo padaryta išvada, kad importas iš dalies galėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau dėl jo nenutrūko importo dempingo kaina iš Rusijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys. Dėl Pietų Korėjos ši šalis teigė, kad importui buvo taikoma ES ir Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarime, kuris įsigaliojo 2011 m. (5), nustatyta tvarka. Kiek tai susiję su Pietų Korėja, visu nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimtis buvo beveik lygi nuliui. Tuo remiantis minėti tvirtinimai šiuo etapu atmesti. |
| --- | --- |

(122)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala turėtų būti susieta su importu iš Turkijos ir Pietų Korėjos. Kalbant apie Turkiją, buvo padaryta išvada, kad importas iš dalies galėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau dėl jo nenutrūko importo dempingo kaina iš Rusijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys. Dėl Pietų Korėjos ši šalis teigė, kad importui buvo taikoma ES ir Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarime, kuris įsigaliojo 2011 m. (5), nustatyta tvarka. Kiek tai susiję su Pietų Korėja, visu nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimtis buvo beveik lygi nuliui. Tuo remiantis minėti tvirtinimai šiuo etapu atmesti.

2.2.   Sąjungos suvartojimo pokyčiai

| (123) | Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo net 17–28 %. Šį padidėjimą daugiausia galima paaiškinti padidėjusia importo apimtimi, nes Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu tik šiek tiek padidėjo ir ji prarado maždaug 8 procentinius punktus atitinkančią rinkos dalį. Tuo pačiu metu importui iš Rusijos atiteko maždaug 5 procentinius punktus atitinkanti rinkos dalis. Todėl daroma išvada, kad suvartojimo pokyčiai nebuvo susiję su Sąjungos pramonei daryta materialine žala. |
| --- | --- |

(123)

Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo net 17–28 %. Šį padidėjimą daugiausia galima paaiškinti padidėjusia importo apimtimi, nes Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu tik šiek tiek padidėjo ir ji prarado maždaug 8 procentinius punktus atitinkančią rinkos dalį. Tuo pačiu metu importui iš Rusijos atiteko maždaug 5 procentinius punktus atitinkanti rinkos dalis. Todėl daroma išvada, kad suvartojimo pokyčiai nebuvo susiję su Sąjungos pramonei daryta materialine žala.

| (124) | Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad importas iš Rusijos nepadidėjo itin smarkiai ir kad toks importas nedaro jokio žalingo poveikio, nes importas iš Rusijos tik atitiko suvartojimo tendencijas, o Sąjungos pramonė padidino APF pardavimo apimtį, todėl sumažėjo BAF pardavimo apimtis. |
| --- | --- |

(124)

Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad importas iš Rusijos nepadidėjo itin smarkiai ir kad toks importas nedaro jokio žalingo poveikio, nes importas iš Rusijos tik atitiko suvartojimo tendencijas, o Sąjungos pramonė padidino APF pardavimo apimtį, todėl sumažėjo BAF pardavimo apimtis.

| (125) | Kaip paaiškinta 132 konstatuojamojoje dalyje, tvirtinimas, kad Sąjungos pramonė padidino APF ir sumažino BAF pardavimo apimtį, atliekant tyrimą nepatvirtintas ir todėl buvo atmestas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl padidėjusio importo iš Rusijos dempingo kainomis daromas spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad nesvarbu, kad Rusijos importas atitiko suvartojimo tendencijas. Todėl šis tvirtinimas atmestas. |
| --- | --- |

(125)

Kaip paaiškinta 132 konstatuojamojoje dalyje, tvirtinimas, kad Sąjungos pramonė padidino APF ir sumažino BAF pardavimo apimtį, atliekant tyrimą nepatvirtintas ir todėl buvo atmestas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl padidėjusio importo iš Rusijos dempingo kainomis daromas spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad nesvarbu, kad Rusijos importas atitiko suvartojimo tendencijas. Todėl šis tvirtinimas atmestas.

2.3.   Sąjungos pramonės eksporto rezultatai

| (126) | Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad materialinė žala Sąjungos pramonei padaryta dėl prastų Sąjungos pramonės eksporto rezultatų. |
| --- | --- |

(126)

Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad materialinė žala Sąjungos pramonei padaryta dėl prastų Sąjungos pramonės eksporto rezultatų.

| (127) | Sąjungos pramonės eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12 lentelė


  Sąjungos pramonės eksporto rezultatai | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporto apimtis | 813 | 1 351 | 1 159 | 1 182 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 166 | 143 | 145 |
| Vidutinė vieneto kaina (EUR už toną) | 3 061 | 2 810 | 2 897 | 2 806 |
| Indeksas (2011 m.= 100) | 100 | 92 | 95 | 92 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija. |

(127)

Sąjungos pramonės eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

Sąjungos pramonės eksporto rezultatai

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Eksporto apimtis

813

1 351

1 159

1 182

Indeksas (2011 m.= 100)

100

166

143

145

Vidutinė vieneto kaina (EUR už toną)

3 061

2 810

2 897

2 806

Indeksas (2011 m.= 100)

100

92

95

92

Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija.

| (128) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės eksporto į kitas trečiąsias šalis lygis, palyginti su Sąjungos pramonės pardavimu Sąjungos rinkoje, išliko žemas, tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto kainos buvo didesnės už vidutinę vieneto pardavimo Sąjungoje kainą ir jomis buvo padengtos gamybos sąnaudos. Be to, Sąjungos pramonės pelningumas, aptartas 99 konstatuojamojoje dalyje, susijęs tik su panašaus produkto pardavimu Sąjungos rinkoje, todėl analizuojant neatsižvelgta į galimą Sąjungos pramonės pardavimo eksportui į kitų trečiųjų šalių rinkas poveikį. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(128)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės eksporto į kitas trečiąsias šalis lygis, palyginti su Sąjungos pramonės pardavimu Sąjungos rinkoje, išliko žemas, tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto kainos buvo didesnės už vidutinę vieneto pardavimo Sąjungoje kainą ir jomis buvo padengtos gamybos sąnaudos. Be to, Sąjungos pramonės pelningumas, aptartas 99 konstatuojamojoje dalyje, susijęs tik su panašaus produkto pardavimu Sąjungos rinkoje, todėl analizuojant neatsižvelgta į galimą Sąjungos pramonės pardavimo eksportui į kitų trečiųjų šalių rinkas poveikį. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

2.4.   Sąjungos pramonės veikla aliuminio pakeistos folijos (APF) rinkoje

| (129) | Keletas Sąjungos gamintojų gamino ir BAF, ir APF. APF yra skirtingas produktas, naudojamas kitiems tikslams nei BAF. Tačiau ir BAF, ir APF, kaip nurodyta 80 konstatuojamojoje dalyje, buvo gaminamos naudojantis tais pačiais gamybos įrenginiais ir įranga. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė padidino pelningesnės APF gamybą ir pardavimą BAF nenaudai, todėl BAF pardavimo apimties ir rinkos dalies praradimas susijęs su šiuo pokyčiu, o ne su padidėjusiu BAF importu iš Rusijos. |
| --- | --- |

(129)

Keletas Sąjungos gamintojų gamino ir BAF, ir APF. APF yra skirtingas produktas, naudojamas kitiems tikslams nei BAF. Tačiau ir BAF, ir APF, kaip nurodyta 80 konstatuojamojoje dalyje, buvo gaminamos naudojantis tais pačiais gamybos įrenginiais ir įranga. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė padidino pelningesnės APF gamybą ir pardavimą BAF nenaudai, todėl BAF pardavimo apimties ir rinkos dalies praradimas susijęs su šiuo pokyčiu, o ne su padidėjusiu BAF importu iš Rusijos.

| (130) | Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl neigiamų pokyčių APF rinkoje – joje veiklą vykdantys Sąjungos pramonės subjektai teigė, kad jiems žalą padarė šio produkto importas iš Kinijos, dėl kurio Komisija 2014 m. gruodžio mėn. inicijavo antidempingo tyrimą (6). |
| --- | --- |

(130)

Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl neigiamų pokyčių APF rinkoje – joje veiklą vykdantys Sąjungos pramonės subjektai teigė, kad jiems žalą padarė šio produkto importas iš Kinijos, dėl kurio Komisija 2014 m. gruodžio mėn. inicijavo antidempingo tyrimą (6).

| (131) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors iš dalies APF ir BAF Sąjungos gamintojai sutampa, tačiau nėra tapatūs. Taigi, atliekant šį tyrimą didžiausias atrinktas BAF Sąjungos gamintojas gamino tik BAF, o kitų atrinktų Sąjungos gamintojų BAF ir APF gamybos ir pardavimo santykis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo gana stabilus. Taigi, atlikus tyrimą nepatvirtinti įtarimai, kad Sąjungos pramonė perėjo nuo BAF prie APF gamybos. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojai, kurie gamina ir BAF, ir APF, negali lengvai pereiti nuo vieno produkto prie kito, nes siekiant kuo didesnio efektyvumo būtina pagaminti tam tikrą abiejų produktų kiekį. |
| --- | --- |

(131)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors iš dalies APF ir BAF Sąjungos gamintojai sutampa, tačiau nėra tapatūs. Taigi, atliekant šį tyrimą didžiausias atrinktas BAF Sąjungos gamintojas gamino tik BAF, o kitų atrinktų Sąjungos gamintojų BAF ir APF gamybos ir pardavimo santykis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo gana stabilus. Taigi, atlikus tyrimą nepatvirtinti įtarimai, kad Sąjungos pramonė perėjo nuo BAF prie APF gamybos. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojai, kurie gamina ir BAF, ir APF, negali lengvai pereiti nuo vieno produkto prie kito, nes siekiant kuo didesnio efektyvumo būtina pagaminti tam tikrą abiejų produktų kiekį.

| (132) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Kinijos APF importas turėjo poveikio bendrai Sąjungos pramonės padėčiai ir todėl Sąjungos BAF pramonė patyrė materialinę žalą. Tačiau 71–107 konstatuojamosiose dalyse pateikta žalos analizė ir 108 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, susijusios išskirtinai tik su BAF gamyba ir pardavimu. Atliekant minėtą žalos analizę nebuvo atsižvelgta į tariamos žalos, susijusios su Sąjungos gamintojų, kurie gamina ir APF, ir BAF, BAF gamyba ir pardavimu, jei tokia yra, poveikį. Todėl šis argumentas šiuo etapu buvo atmestas. |
| --- | --- |

(132)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Kinijos APF importas turėjo poveikio bendrai Sąjungos pramonės padėčiai ir todėl Sąjungos BAF pramonė patyrė materialinę žalą. Tačiau 71–107 konstatuojamosiose dalyse pateikta žalos analizė ir 108 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, susijusios išskirtinai tik su BAF gamyba ir pardavimu. Atliekant minėtą žalos analizę nebuvo atsižvelgta į tariamos žalos, susijusios su Sąjungos gamintojų, kurie gamina ir APF, ir BAF, BAF gamyba ir pardavimu, jei tokia yra, poveikį. Todėl šis argumentas šiuo etapu buvo atmestas.

2.5.   Žaliavų kainos

| (133) | Aliuminis yra pagrindinė žaliava, naudojama BAF gaminti, ir jis sudarė maždaug 75 % Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(133)

Aliuminis yra pagrindinė žaliava, naudojama BAF gaminti, ir jis sudarė maždaug 75 % Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu.

| (134) | Eksportuojantis gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonė buvo nepalankioje padėtyje, nes ji nebuvo vertikaliai integruota ir turėjo įsigyti aliuminio. Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad aliuminio kainos Sąjungoje yra didesnės dėl neapdorotam aliuminiui taikomų 3–6 % muitų, dėl kurių išauga ES vidaus priemoka metalui, kuri įtraukiama į metalo kainą, todėl yra aliuminio kainos dalis. |
| --- | --- |

(134)

Eksportuojantis gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonė buvo nepalankioje padėtyje, nes ji nebuvo vertikaliai integruota ir turėjo įsigyti aliuminio. Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad aliuminio kainos Sąjungoje yra didesnės dėl neapdorotam aliuminiui taikomų 3–6 % muitų, dėl kurių išauga ES vidaus priemoka metalui, kuri įtraukiama į metalo kainą, todėl yra aliuminio kainos dalis.

| (135) | Pasaulinė referencinė pirminio aliuminio kaina yra Londono metalų biržoje kotiruojama kaina. Priemokos yra papildomas mokestis, pridedamas prie Londono metalų biržos kainos grynaisiais pinigais, kurios kartu sudaro aliuminio lydyklų arba prekiautojų mokamą galutinį tarifą už aliuminį. Nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos Londono metalų biržoje sumažėjo daugiau nei 20 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu priemoka padidėjo daugiau kaip du kartus. Tačiau Londono metalų biržos kainą ir priemoką, kurios sudaro bendrą aliuminio kainą, vertinant bendrai, aliuminio kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo maždaug 11 %. |
| --- | --- |

(135)

Pasaulinė referencinė pirminio aliuminio kaina yra Londono metalų biržoje kotiruojama kaina. Priemokos yra papildomas mokestis, pridedamas prie Londono metalų biržos kainos grynaisiais pinigais, kurios kartu sudaro aliuminio lydyklų arba prekiautojų mokamą galutinį tarifą už aliuminį. Nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos Londono metalų biržoje sumažėjo daugiau nei 20 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu priemoka padidėjo daugiau kaip du kartus. Tačiau Londono metalų biržos kainą ir priemoką, kurios sudaro bendrą aliuminio kainą, vertinant bendrai, aliuminio kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo maždaug 11 %.

| (136) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad tiek Sąjungos pramonė, tiek Rusijos eksportuojantis gamintojas patyrė panašių išlaidų, susijusių su BAF gaminti reikalingų žaliavų įsigijimu, nes šių žaliavų rinkos kainos Rusijos ir Sąjungos rinkose yra tiesiogiai susijusios su Londono metalų birža. Todėl 134 konstatuojamojoje dalyje pateikti tvirtinimai turėtų būti atmesti. Nors Sąjungos pramonės BAF pardavimo kainos ir BAF importo iš Rusijos kainos mažėjo dėl Londono metalų biržoje kotiruojamos aliuminio kainos pokyčio, atlikus tyrimą nustatyta, kad Rusijos BAF importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nuolat mažesnės už Sąjungos pramonės kainas ir Sąjungos pramonės kainos tiriamuoju laikotarpiu buvo priverstinai mažinamos 3–7 %. Kaip jau minėta 92 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės BAF pardavimo kainos negalėjo padengti vieneto gamybos sąnaudų dėl importo dempingo kaina daromo spaudimo kainoms, net ir sumažėjus vieneto gamybos sąnaudoms. Todėl šį argumentą šiuo etapu taip pat reikėtų atmesti. |
| --- | --- |

(136)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad tiek Sąjungos pramonė, tiek Rusijos eksportuojantis gamintojas patyrė panašių išlaidų, susijusių su BAF gaminti reikalingų žaliavų įsigijimu, nes šių žaliavų rinkos kainos Rusijos ir Sąjungos rinkose yra tiesiogiai susijusios su Londono metalų birža. Todėl 134 konstatuojamojoje dalyje pateikti tvirtinimai turėtų būti atmesti. Nors Sąjungos pramonės BAF pardavimo kainos ir BAF importo iš Rusijos kainos mažėjo dėl Londono metalų biržoje kotiruojamos aliuminio kainos pokyčio, atlikus tyrimą nustatyta, kad Rusijos BAF importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nuolat mažesnės už Sąjungos pramonės kainas ir Sąjungos pramonės kainos tiriamuoju laikotarpiu buvo priverstinai mažinamos 3–7 %. Kaip jau minėta 92 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės BAF pardavimo kainos negalėjo padengti vieneto gamybos sąnaudų dėl importo dempingo kaina daromo spaudimo kainoms, net ir sumažėjus vieneto gamybos sąnaudoms. Todėl šį argumentą šiuo etapu taip pat reikėtų atmesti.

3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (137) | Iš pateiktos analizės matyti, kad Rusijos kilmės importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo, o importo kainos tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo. |
| --- | --- |

(137)

Iš pateiktos analizės matyti, kad Rusijos kilmės importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo, o importo kainos tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo.

| (138) | Rinkos dalis padidėjo tuo pačiu metu, kai labai sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis. Dėl importo daromo spaudimo kainoms Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainų iki pelningo lygio net ir sumažėjus vieneto gamybos sąnaudoms ir dėl to Sąjungos pramonė patyrė nuostolių. Todėl Sąjungos pramonė negalėjo visiškai atsigauti po ankstesnio importo dempingo kaina iš Brazilijos, Kinijos ir Armėnijos poveikio ir tiriamuoju laikotarpiu patyrė materialinę žalą. |
| --- | --- |

(138)

Rinkos dalis padidėjo tuo pačiu metu, kai labai sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis. Dėl importo daromo spaudimo kainoms Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainų iki pelningo lygio net ir sumažėjus vieneto gamybos sąnaudoms ir dėl to Sąjungos pramonė patyrė nuostolių. Todėl Sąjungos pramonė negalėjo visiškai atsigauti po ankstesnio importo dempingo kaina iš Brazilijos, Kinijos ir Armėnijos poveikio ir tiriamuoju laikotarpiu patyrė materialinę žalą.

| (139) | Komisija atskyrė ir atskirai įvertino visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo importo dempingo kaina poveikio, kaip antai importo iš kitų trečiųjų šalių poveikį, Sąjungos suvartojimo pokyčius, Sąjungos pramonės eksporto rezultatus, Sąjungos pramonės veiklą APF rinkoje ir žaliavos kainas. |
| --- | --- |

(139)

Komisija atskyrė ir atskirai įvertino visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo importo dempingo kaina poveikio, kaip antai importo iš kitų trečiųjų šalių poveikį, Sąjungos suvartojimo pokyčius, Sąjungos pramonės eksporto rezultatus, Sąjungos pramonės veiklą APF rinkoje ir žaliavos kainas.

| (140) | Išanalizavus šiuos kitus veiksnius nustatyta, kad visų pirma importas iš Turkijos ir Kinijos galėjo prisidėti prie Sąjungos pramonei daromos žalos. Tačiau, atsižvelgiant į didesnes Turkijos importo kainas ir mažesnę importo apimtį, palyginti su importu iš Rusijos, taip pat į nedidelį importą iš Kinijos, padaryta išvada, kad tie veiksniai negalėjo nutraukti nustatyto importo dempingo kaina iš Rusijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(140)

Išanalizavus šiuos kitus veiksnius nustatyta, kad visų pirma importas iš Turkijos ir Kinijos galėjo prisidėti prie Sąjungos pramonei daromos žalos. Tačiau, atsižvelgiant į didesnes Turkijos importo kainas ir mažesnę importo apimtį, palyginti su importu iš Rusijos, taip pat į nedidelį importą iš Kinijos, padaryta išvada, kad tie veiksniai negalėjo nutraukti nustatyto importo dempingo kaina iš Rusijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinio ryšio.

| (141) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, šiuo etapu Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, priežastinis ryšys nenutrūko. Žalą daugiausia sudaro finansiniai nuostoliai ir prarasta rinkos dalis Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(141)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, šiuo etapu Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, priežastinis ryšys nenutrūko. Žalą daugiausia sudaro finansiniai nuostoliai ir prarasta rinkos dalis Sąjungos rinkoje.

F.   SĄJUNGOS INTERESAI

1.   Preliminarios pastabos

| (142) | Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, prekiautojų, importuotojų ir naudotojų, interesai. |
| --- | --- |

(142)

Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, prekiautojų, importuotojų ir naudotojų, interesai.

2.   Sąjungos pramonės interesai

| (143) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė nebuvo visiškai atsigavusi nuo ankstesnio importo dempingo kaina ir tiriamuoju laikotarpiu patyrė materialinę žalą dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Pagrindiniai žalos rodikliai rodė neigiamą tendenciją, visų pirma dėl rinkos dalies ir pelningumo. |
| --- | --- |

(143)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė nebuvo visiškai atsigavusi nuo ankstesnio importo dempingo kaina ir tiriamuoju laikotarpiu patyrė materialinę žalą dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Pagrindiniai žalos rodikliai rodė neigiamą tendenciją, visų pirma dėl rinkos dalies ir pelningumo.

| (144) | Tikimasi, kad nustačius priemones importo kainos padidės ir Sąjungos pramonė turėtų nebepatirti šiuo metu importo dempingo kainomis daromo spaudimo kainoms. Todėl Sąjungos pramonė turėtų sugebėti padidinti kainas, kad padengtų gamybos sąnaudas, ir laipsniškai pradėti veikti pelningai. Be to, Sąjungos pramonė galės padidinti savo pardavimo apimtį ir rinkos dalį Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(144)

Tikimasi, kad nustačius priemones importo kainos padidės ir Sąjungos pramonė turėtų nebepatirti šiuo metu importo dempingo kainomis daromo spaudimo kainoms. Todėl Sąjungos pramonė turėtų sugebėti padidinti kainas, kad padengtų gamybos sąnaudas, ir laipsniškai pradėti veikti pelningai. Be to, Sąjungos pramonė galės padidinti savo pardavimo apimtį ir rinkos dalį Sąjungos rinkoje.

| (145) | Nenustačius priemonių Sąjungos pramonės padėtis greičiausiai toliau blogėtų, ypač atsižvelgiant į nuostolius, patirtus tiriamuoju laikotarpiu, ir numatomą tolesnį kainų spaudimą dėl importo dempingo kaina iš Rusijos. Rinkos dalis toliau mažės, nes tikėtina, kad Sąjungos pramonės vartotojai laipsniškai pereis prie importo mažomis kainomis iš Rusijos. Be to, dėl importo dempingo kainų spaudimo Sąjungos pramonė negalės padidinti savo kainų, nes ji bus priversta nustatyti kainas, kurios atitiktų žemas Rusijos importo kainas. Pagal šį scenarijų Sąjungos pramonė ir toliau patirs didelių nuostolių. |
| --- | --- |

(145)

Nenustačius priemonių Sąjungos pramonės padėtis greičiausiai toliau blogėtų, ypač atsižvelgiant į nuostolius, patirtus tiriamuoju laikotarpiu, ir numatomą tolesnį kainų spaudimą dėl importo dempingo kaina iš Rusijos. Rinkos dalis toliau mažės, nes tikėtina, kad Sąjungos pramonės vartotojai laipsniškai pereis prie importo mažomis kainomis iš Rusijos. Be to, dėl importo dempingo kainų spaudimo Sąjungos pramonė negalės padidinti savo kainų, nes ji bus priversta nustatyti kainas, kurios atitiktų žemas Rusijos importo kainas. Pagal šį scenarijų Sąjungos pramonė ir toliau patirs didelių nuostolių.

| (146) | Eksportuojantis gamintojas teigė, kad be konkurencijos iš Rusijos Sąjungos pramonė gali tapti mažiau veiksminga ir prarasti savo konkurencingumą pasaulinėje rinkoje. Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad nustačius antidempingo priemones būtų iškraipoma pasaulinė rinka. |
| --- | --- |

(146)

Eksportuojantis gamintojas teigė, kad be konkurencijos iš Rusijos Sąjungos pramonė gali tapti mažiau veiksminga ir prarasti savo konkurencingumą pasaulinėje rinkoje. Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad nustačius antidempingo priemones būtų iškraipoma pasaulinė rinka.

| (147) | Pirma, antidempingo priemonėmis turėtų būti tik atkurtos vienodos sąlygos Sąjungoje, o ne užkirstas kelias Rusijos importui į Sąjungos rinką sąžiningomis kainomis. Antra, eksportuojantis gamintojas nepaaiškino, nei kokiu mastu antidempingo muitai iškreiptų pasaulinę konkurenciją, nei kokiu mastu jie galėtų paveikti Sąjungos pramonės veiksmingumą. Todėl šie tvirtinimai buvo nepakankamai pagrįsti. Priešingai, atlikus tyrimą nustatyta, kad nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė galėtų padidinti savo pardavimo kainas ir pelningumą, taip pat savo pardavimo apimtį Sąjungos rinkoje. Todėl šis argumentas šiuo etapu taip pat buvo atmestas. |
| --- | --- |

(147)

Pirma, antidempingo priemonėmis turėtų būti tik atkurtos vienodos sąlygos Sąjungoje, o ne užkirstas kelias Rusijos importui į Sąjungos rinką sąžiningomis kainomis. Antra, eksportuojantis gamintojas nepaaiškino, nei kokiu mastu antidempingo muitai iškreiptų pasaulinę konkurenciją, nei kokiu mastu jie galėtų paveikti Sąjungos pramonės veiksmingumą. Todėl šie tvirtinimai buvo nepakankamai pagrįsti. Priešingai, atlikus tyrimą nustatyta, kad nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė galėtų padidinti savo pardavimo kainas ir pelningumą, taip pat savo pardavimo apimtį Sąjungos rinkoje. Todėl šis argumentas šiuo etapu taip pat buvo atmestas.

| (148) | Eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad BAF paklausa yra labai elastinga ir kad nustačius priemones daugelis vartotojų gali pereiti prie alternatyvių produktų, pavyzdžiui, prie buitinės polietileno plėvelės; todėl nustačius priemones Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ne išaugs, o sumažės. Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad pakeisti BAF alternatyviomis pakuotėmis yra labai sunku dėl specifinių BAF savybių, pavyzdžiui, atsparumo šilumai ir apsaugai nuo šviesos. Todėl šį argumentą šiuo etapu taip pat reikėtų atmesti. |
| --- | --- |

(148)

Eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad BAF paklausa yra labai elastinga ir kad nustačius priemones daugelis vartotojų gali pereiti prie alternatyvių produktų, pavyzdžiui, prie buitinės polietileno plėvelės; todėl nustačius priemones Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ne išaugs, o sumažės. Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad pakeisti BAF alternatyviomis pakuotėmis yra labai sunku dėl specifinių BAF savybių, pavyzdžiui, atsparumo šilumai ir apsaugai nuo šviesos. Todėl šį argumentą šiuo etapu taip pat reikėtų atmesti.

| (149) | Todėl šiuo etapu padaryta išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(149)

Todėl šiuo etapu padaryta išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

3.   Importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai

| (150) | Nė viena su prekyba susijusi bendrovė, t. y. BAF importo ir perpardavimo bendrovė, nepranešė apie save po to, kai buvo paskelbtas pranešimas apie inicijavimą. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė ir eksportuojantis gamintojas pardavinėjo BAF daugiausia tiesiogiai naudotojams. Remiantis tuo, kas išdėstyta, nėra pagrindo manyti, kad priemonių nustatymas turėtų neigiamo poveikio importuotojų ir (arba) prekiautojų padėčiai. |
| --- | --- |

(150)

Nė viena su prekyba susijusi bendrovė, t. y. BAF importo ir perpardavimo bendrovė, nepranešė apie save po to, kai buvo paskelbtas pranešimas apie inicijavimą. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė ir eksportuojantis gamintojas pardavinėjo BAF daugiausia tiesiogiai naudotojams. Remiantis tuo, kas išdėstyta, nėra pagrindo manyti, kad priemonių nustatymas turėtų neigiamo poveikio importuotojų ir (arba) prekiautojų padėčiai.

4.   Naudotojų interesai

| (151) | Sąjungos naudotojai yra pervyniotojai, kurie užsiima vyniojamųjų medžiagų (aliuminio folijos, taip pat popieriaus ir plastiko) prekyba: jie pervynioja BAF į mažus ritinius (vartotojams skirtus ritinius) ir juos perpakuoja į pramonei ir mažmeninei prekybai skirtas pakuotes. Apie save pranešė septynios bendrovės, kurioms pateikti klausimynai. Keturios bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus. Trijose bendradarbiaujančiose bendrovėse buvo atlikti patikrinimai vietoje. |
| --- | --- |

(151)

Sąjungos naudotojai yra pervyniotojai, kurie užsiima vyniojamųjų medžiagų (aliuminio folijos, taip pat popieriaus ir plastiko) prekyba: jie pervynioja BAF į mažus ritinius (vartotojams skirtus ritinius) ir juos perpakuoja į pramonei ir mažmeninei prekybai skirtas pakuotes. Apie save pranešė septynios bendrovės, kurioms pateikti klausimynai. Keturios bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus. Trijose bendradarbiaujančiose bendrovėse buvo atlikti patikrinimai vietoje.

| (152) | Tyrimas parodė, kad BAF yra pagrindinė pervyniotojų žaliava, sudaranti apie 80 % visų gamybos sąnaudų. |
| --- | --- |

(152)

Tyrimas parodė, kad BAF yra pagrindinė pervyniotojų žaliava, sudaranti apie 80 % visų gamybos sąnaudų.

| (153) | Tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantys naudotojai turėjo tris pagrindinius BAF tiekimo šaltinius: Sąjungos pramonę, Turkiją ir Rusiją. Trys iš bendradarbiaujančių naudotojų BAF daugiausia pirko iš Sąjungos pramonės ir importavo tik nedidelį kiekį; vienas iš šių trijų naudotojų BAF importavo ne iš Rusijos, o tik iš Turkijos. Ketvirtasis bendradarbiaujantis naudotojas BAF daugiausia pirko iš Rusijos, o mažesnius kiekius – iš Sąjungos pramonės. Visos bendradarbiaujančios bendrovės taip pat importavo BAF iš Turkijos. |
| --- | --- |

(153)

Tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantys naudotojai turėjo tris pagrindinius BAF tiekimo šaltinius: Sąjungos pramonę, Turkiją ir Rusiją. Trys iš bendradarbiaujančių naudotojų BAF daugiausia pirko iš Sąjungos pramonės ir importavo tik nedidelį kiekį; vienas iš šių trijų naudotojų BAF importavo ne iš Rusijos, o tik iš Turkijos. Ketvirtasis bendradarbiaujantis naudotojas BAF daugiausia pirko iš Rusijos, o mažesnius kiekius – iš Sąjungos pramonės. Visos bendradarbiaujančios bendrovės taip pat importavo BAF iš Turkijos.

| (154) | Kadangi pervyniotojai tiekia įvairius pakavimo produktus, trijų bendradarbiaujančių bendrovių, kurios nagrinėjamąjį produktą pirko iš Rusijos, su BAF susijusi veikla sudarė nuo mažiau kaip šeštadalio iki daugiausia vienos ketvirtosios jų bendros veiklos. Bendrovės, kuri iš Rusijos nepirko nagrinėjamojo produkto, su BAF susijusi veikla sudarė mažiau nei trečdalį visos jos veiklos. |
| --- | --- |

(154)

Kadangi pervyniotojai tiekia įvairius pakavimo produktus, trijų bendradarbiaujančių bendrovių, kurios nagrinėjamąjį produktą pirko iš Rusijos, su BAF susijusi veikla sudarė nuo mažiau kaip šeštadalio iki daugiausia vienos ketvirtosios jų bendros veiklos. Bendrovės, kuri iš Rusijos nepirko nagrinėjamojo produkto, su BAF susijusi veikla sudarė mažiau nei trečdalį visos jos veiklos.

| (155) | Tiriamuoju laikotarpiu visos bendradarbiaujančios bendrovės apskritai veikė pelningai. Vis dėlto viena bendrovė negalėjo aiškiai priskirti PBA išlaidų prie veiklos, susijusios su BAF, todėl nebuvo galima padaryti aiškios išvados dėl šios bendrovės pelningumo. |
| --- | --- |

(155)

Tiriamuoju laikotarpiu visos bendradarbiaujančios bendrovės apskritai veikė pelningai. Vis dėlto viena bendrovė negalėjo aiškiai priskirti PBA išlaidų prie veiklos, susijusios su BAF, todėl nebuvo galima padaryti aiškios išvados dėl šios bendrovės pelningumo.

| (156) | Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad yra įvairių tiekimo šaltinių ir prireikus pervyniotojai yra pasirengę juos keisti (žr. 165–168 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(156)

Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad yra įvairių tiekimo šaltinių ir prireikus pervyniotojai yra pasirengę juos keisti (žr. 165–168 konstatuojamąsias dalis).

| (157) | Be to, pervyniotojai vis tiek galėtų antidempingo muitą perkelti vartotojams, ypač jeigu pagrindinės žaliavos kainos ir toliau mažėtų, kaip matyti iš tendencijų nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(157)

Be to, pervyniotojai vis tiek galėtų antidempingo muitą perkelti vartotojams, ypač jeigu pagrindinės žaliavos kainos ir toliau mažėtų, kaip matyti iš tendencijų nagrinėjamuoju laikotarpiu.

| (158) | Atsižvelgiant į tai, nors ir negalima atmesti galimybės, kad pervyniotojų pelningumas sumažėtų nustačius priemones Rusijai, atsižvelgiant į kitus tiekimo šaltinius, galimybę perkelti muitus vartotojams ir kai kuriais atvejais didelius pelno dydžius, galima numanyti, kad galimas tokių priemonių poveikis pervyniotojams būtų nedidelis. |
| --- | --- |

(158)

Atsižvelgiant į tai, nors ir negalima atmesti galimybės, kad pervyniotojų pelningumas sumažėtų nustačius priemones Rusijai, atsižvelgiant į kitus tiekimo šaltinius, galimybę perkelti muitus vartotojams ir kai kuriais atvejais didelius pelno dydžius, galima numanyti, kad galimas tokių priemonių poveikis pervyniotojams būtų nedidelis.

| (159) | Eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad antidempingo muitų nustatymas turės neigiamų pasekmių dideliems mažmenininkams, tačiau toliau nepagrindė šio tvirtinimo. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad atliekant tyrimą nė vienas didelis mažmenininkas nepranešė apie save. |
| --- | --- |

(159)

Eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad antidempingo muitų nustatymas turės neigiamų pasekmių dideliems mažmenininkams, tačiau toliau nepagrindė šio tvirtinimo. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad atliekant tyrimą nė vienas didelis mažmenininkas nepranešė apie save.

| (160) | Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad nustačius priemones sumažėtų pervyniotojų pelningumas. Tačiau, kaip rodo 153–160 konstatuojamosiose dalyse pateikta analizė, tikėtina, kad poveikis pervyniotojų pelningumui bus mažas, ypač atsižvelgiant į įvairius esamus tiekimo šaltinius ir galimybę vartotojams perkelti bent dalį dėl nustatytų muitų padidėjusių sąnaudų. |
| --- | --- |

(160)

Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad nustačius priemones sumažėtų pervyniotojų pelningumas. Tačiau, kaip rodo 153–160 konstatuojamosiose dalyse pateikta analizė, tikėtina, kad poveikis pervyniotojų pelningumui bus mažas, ypač atsižvelgiant į įvairius esamus tiekimo šaltinius ir galimybę vartotojams perkelti bent dalį dėl nustatytų muitų padidėjusių sąnaudų.

| (161) | Be to, kaip minėta 118 konstatuojamojoje dalyje, antidempingo priemonės pastaruosius penkerius metus buvo taikomos importui iš Kinijos, Brazilijos ir Armėnijos. Tyrimo, po kurio buvo nustatytos šios priemonės, tiriamuoju laikotarpiu pervyniotojų pelningumas buvo nuo – 2 % iki + 2 % (7). Nepaisant nustatytų priemonių, pervyniotojų veikla tebebuvo ekonomiškai perspektyvi ir kai kuriais atvejais jie net padidino savo pelną, nes šis tyrimas parodė, kad visi bendradarbiaujantys pervyniotojai dirba pelningai. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(161)

Be to, kaip minėta 118 konstatuojamojoje dalyje, antidempingo priemonės pastaruosius penkerius metus buvo taikomos importui iš Kinijos, Brazilijos ir Armėnijos. Tyrimo, po kurio buvo nustatytos šios priemonės, tiriamuoju laikotarpiu pervyniotojų pelningumas buvo nuo – 2 % iki + 2 % (7). Nepaisant nustatytų priemonių, pervyniotojų veikla tebebuvo ekonomiškai perspektyvi ir kai kuriais atvejais jie net padidino savo pelną, nes šis tyrimas parodė, kad visi bendradarbiaujantys pervyniotojai dirba pelningai. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (162) | Be to, buvo teigiama, kad galutinės grandies rinkai dėl vartotojams skirtų folijos ritinių importo būdinga didelė konkurencija. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad nustačius antidempingo priemones BAF nukentėtų Sąjungos pervyniotojai, kurie turėtų sumokėti antidempingo muitą už žaliavas ir todėl nebepajėgtų konkuruoti su importuojamais galutinės grandies produktais. Taip pat teigta, kad nustačius priemones BAF, padidėtų vartotojams skirtų ritinių eksportas iš Rusijos. Pervyniojimo veikla būtų vykdoma Rusijoje, o ne Sąjungoje, ir pervyniotojai patirtų didelę žalą, nes jie turėtų konkuruoti su vartotojams skirtų ritinių importu mažomis kainomis. Vis dėlto pavojus, kad importuojamas nagrinėjamasis produktas gali būti pakeistas galutinės grandies importuojamu produktu, savaime nėra priežastis nenustatyti antidempingo priemonių. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad 2013 m. (8) buvo nustatytos antidempingo priemonės vartotojams skirtų ritinių importui iš Kinijos, dėl kurių galutinės grandies pramonė atsigavo nuo importo dempingo kaina padarytos materialinės žalos. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad BAF importu iš Rusijos pervyniotojų poreikiai patenkinami tik iš dalies ir kad yra kitų tiekimo šaltinių, kuriems netaikomos antidempingo priemonės. Todėl šie argumentai atmesti. |
| --- | --- |

(162)

Be to, buvo teigiama, kad galutinės grandies rinkai dėl vartotojams skirtų folijos ritinių importo būdinga didelė konkurencija. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad nustačius antidempingo priemones BAF nukentėtų Sąjungos pervyniotojai, kurie turėtų sumokėti antidempingo muitą už žaliavas ir todėl nebepajėgtų konkuruoti su importuojamais galutinės grandies produktais. Taip pat teigta, kad nustačius priemones BAF, padidėtų vartotojams skirtų ritinių eksportas iš Rusijos. Pervyniojimo veikla būtų vykdoma Rusijoje, o ne Sąjungoje, ir pervyniotojai patirtų didelę žalą, nes jie turėtų konkuruoti su vartotojams skirtų ritinių importu mažomis kainomis. Vis dėlto pavojus, kad importuojamas nagrinėjamasis produktas gali būti pakeistas galutinės grandies importuojamu produktu, savaime nėra priežastis nenustatyti antidempingo priemonių. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad 2013 m. (8) buvo nustatytos antidempingo priemonės vartotojams skirtų ritinių importui iš Kinijos, dėl kurių galutinės grandies pramonė atsigavo nuo importo dempingo kaina padarytos materialinės žalos. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad BAF importu iš Rusijos pervyniotojų poreikiai patenkinami tik iš dalies ir kad yra kitų tiekimo šaltinių, kuriems netaikomos antidempingo priemonės. Todėl šie argumentai atmesti.

| (163) | Atsižvelgiant į šiuos nustatytuosius faktus, šiuo etapu padaryta išvada, kad poveikis naudotojams nebūtų toks, kad priemonės turėtų būti laikomos priešingomis bendriems Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(163)

Atsižvelgiant į šiuos nustatytuosius faktus, šiuo etapu padaryta išvada, kad poveikis naudotojams nebūtų toks, kad priemonės turėtų būti laikomos priešingomis bendriems Sąjungos interesams.

5.   Tiekimo šaltiniai

| (164) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad nustačius antidempingo muitus Rusijai, gali sumažėti pasiūla Sąjungos rinkoje, nes Sąjungos pramonė neturi pakankamai pajėgumų, kad galėtų patenkinti Sąjungos paklausą ir, kaip minėta, pervyniotojai neturėtų pakankamų kitų tiekimo šaltinių. |
| --- | --- |

(164)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad nustačius antidempingo muitus Rusijai, gali sumažėti pasiūla Sąjungos rinkoje, nes Sąjungos pramonė neturi pakankamai pajėgumų, kad galėtų patenkinti Sąjungos paklausą ir, kaip minėta, pervyniotojai neturėtų pakankamų kitų tiekimo šaltinių.

| (165) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė turėjo perteklinius pajėgumus ir gali padidinti BAF gamybą ir pardavimą Sąjungoje. Be to, esama kitų tiekimo šaltinių, kaip antai Turkija ir Armėnija, taip pat, nors ir mažesniu mastu, Pietų Afrika ir Indija. Be to, Kinijai ir Brazilijai nustatyti antidempingo muitai šiuo metu yra persvarstomi ir išvados bus paskelbtos ne vėliau kaip 2016 m. sausio mėn. Galiausiai, antidempingo priemonėmis siekiama sudaryti vienodas sąlygas Sąjungoje ir Rusijos importas toliau galės patekti į Sąjungos rinką sąžiningomis kainomis. |
| --- | --- |

(165)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė turėjo perteklinius pajėgumus ir gali padidinti BAF gamybą ir pardavimą Sąjungoje. Be to, esama kitų tiekimo šaltinių, kaip antai Turkija ir Armėnija, taip pat, nors ir mažesniu mastu, Pietų Afrika ir Indija. Be to, Kinijai ir Brazilijai nustatyti antidempingo muitai šiuo metu yra persvarstomi ir išvados bus paskelbtos ne vėliau kaip 2016 m. sausio mėn. Galiausiai, antidempingo priemonėmis siekiama sudaryti vienodas sąlygas Sąjungoje ir Rusijos importas toliau galės patekti į Sąjungos rinką sąžiningomis kainomis.

| (166) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad labai tikėtina, jog Sąjungos pramonė, užuot didinusi savo BAF gamybą ir pardavimo apimtį, plės veiklą APF sektoriuje. Šis tvirtinimas buvo pagrįstas prielaida, kad Sąjungos pramonė BAF gamybą padidino dėl pasaulinės ekonomikos krizės ir pagerėjus bendrai ekonominei padėčiai Sąjungoje vėl atnaujintų APF gamybą. Ši šalis taip pat nurodė, kad vykdomas lygiagretus tyrimas dėl į Sąjungą importuojamos Kinijos kilmės APF (9), ir teigė, kad jei po šio tyrimo būtų nustatytos antidempingo priemonės, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis, kiek ji susijusi su APF, taip pat pagerėtų, todėl APF gamyba, priešingai nei BAF gamyba, išaugtų. Tačiau, kaip jau išnagrinėta 132 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, pagrindžiančių šį tvirtinimą. Be to, ši šalis nepateikė jokių įrodymų dėl ryšio tarp BAF gamybos plėtros ir ekonomikos krizės ar dėl tvirtinimo, jog Sąjungos pramonė dėl galimų Kinijai nustatytinų priemonių pereitų prie APF gamybos. Todėl šie argumentai šiuo etapu taip pat buvo atmesti. |
| --- | --- |

(166)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad labai tikėtina, jog Sąjungos pramonė, užuot didinusi savo BAF gamybą ir pardavimo apimtį, plės veiklą APF sektoriuje. Šis tvirtinimas buvo pagrįstas prielaida, kad Sąjungos pramonė BAF gamybą padidino dėl pasaulinės ekonomikos krizės ir pagerėjus bendrai ekonominei padėčiai Sąjungoje vėl atnaujintų APF gamybą. Ši šalis taip pat nurodė, kad vykdomas lygiagretus tyrimas dėl į Sąjungą importuojamos Kinijos kilmės APF (9), ir teigė, kad jei po šio tyrimo būtų nustatytos antidempingo priemonės, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis, kiek ji susijusi su APF, taip pat pagerėtų, todėl APF gamyba, priešingai nei BAF gamyba, išaugtų. Tačiau, kaip jau išnagrinėta 132 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, pagrindžiančių šį tvirtinimą. Be to, ši šalis nepateikė jokių įrodymų dėl ryšio tarp BAF gamybos plėtros ir ekonomikos krizės ar dėl tvirtinimo, jog Sąjungos pramonė dėl galimų Kinijai nustatytinų priemonių pereitų prie APF gamybos. Todėl šie argumentai šiuo etapu taip pat buvo atmesti.

| (167) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad BAF importas iš Venesuelos, Turkijos ir Armėnijos negalėtų pakeisti BAF importo iš Rusijos, nes skirtųsi daug pagrindinių parametrų, pavyzdžiui, gamyba, techninės specifikacijos ir tiekimo prieinamumas. Tačiau ši šalis nepateikė jokių šį tvirtinimą pagrindžiančių įrodymų. Be to, atliekant tyrimą negauta jokios informacijos, kuria būtų pagrįstas šis tvirtinimas. Priešingai, atlikus tyrimą nustatyta, kad Turkija yra didžiausia Sąjungos pervyniotojų tiekėja ir jos produktai panašūs į iš Rusijos importuojamus produktus prieinamumo ir specifikacijų požiūriu. Armėnija, kuriai nenustatyta jokių antidempingo muitų, taip pat yra potenciali tiekėja Sąjungos rinkoje. Todėl šie argumentai šiuo etapu taip pat buvo atmesti. |
| --- | --- |

(167)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad BAF importas iš Venesuelos, Turkijos ir Armėnijos negalėtų pakeisti BAF importo iš Rusijos, nes skirtųsi daug pagrindinių parametrų, pavyzdžiui, gamyba, techninės specifikacijos ir tiekimo prieinamumas. Tačiau ši šalis nepateikė jokių šį tvirtinimą pagrindžiančių įrodymų. Be to, atliekant tyrimą negauta jokios informacijos, kuria būtų pagrįstas šis tvirtinimas. Priešingai, atlikus tyrimą nustatyta, kad Turkija yra didžiausia Sąjungos pervyniotojų tiekėja ir jos produktai panašūs į iš Rusijos importuojamus produktus prieinamumo ir specifikacijų požiūriu. Armėnija, kuriai nenustatyta jokių antidempingo muitų, taip pat yra potenciali tiekėja Sąjungos rinkoje. Todėl šie argumentai šiuo etapu taip pat buvo atmesti.

| (168) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad nebuvo jokių alternatyvių tiekimo šaltinių, turėtų būti atmestas. |
| --- | --- |

(168)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad nebuvo jokių alternatyvių tiekimo šaltinių, turėtų būti atmestas.

6.   Kiti argumentai

| (169) | Eksportuojantis gamintojas teigė, kad Sąjungos interesų analizėje taip pat turėtų būti atsižvelgta į tai, kad Sąjungos pramonė yra apsaugota Rusijai nustatytais 7,5 % importo muitais ir antidempingo muitais, taikomais to paties produkto importui iš Kinijos ir Brazilijos. |
| --- | --- |

(169)

Eksportuojantis gamintojas teigė, kad Sąjungos interesų analizėje taip pat turėtų būti atsižvelgta į tai, kad Sąjungos pramonė yra apsaugota Rusijai nustatytais 7,5 % importo muitais ir antidempingo muitais, taikomais to paties produkto importui iš Kinijos ir Brazilijos.

| (170) | Pažymima, kad iš tiesų pagal naująją Europos Sąjungos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą, kuri įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d., Rusija išbraukta iš lengvatomis besinaudojančių šalių sąrašo. Todėl nuo 2014 m. sausio 1 d. ir iki kol tęsis dabartinė padėtis, BAF importui iš Rusijos taikoma 7,5 % importo muito norma (vietoj lengvatinės 4 % muito normos, taikytos iki 2013 m. gruodžio 31 d.). |
| --- | --- |

(170)

Pažymima, kad iš tiesų pagal naująją Europos Sąjungos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą, kuri įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d., Rusija išbraukta iš lengvatomis besinaudojančių šalių sąrašo. Todėl nuo 2014 m. sausio 1 d. ir iki kol tęsis dabartinė padėtis, BAF importui iš Rusijos taikoma 7,5 % importo muito norma (vietoj lengvatinės 4 % muito normos, taikytos iki 2013 m. gruodžio 31 d.).

| (171) | Be to, Kinijai ir Brazilijai taikomos antidempingo priemonės, kurios šiuo metu yra peržiūrimos, buvo nustatytos atlikus atskirą tyrimą, kuriuo nustatytas žalingas tokio importo dempingo kaina poveikis ir kuriuo pagrįstas priemonių nustatymas. Antidempingo muitai importui iš kitų trečiųjų šalių negali būti per se laikomi tinkama priežastimi nenustatyti antidempingo muitų importui iš kitos trečiosios šalies. Iš tiesų, jei atlikus antidempingo tyrimą buvo nustatyta, kad yra žalingas importo iš šios šalies dempingo kaina poveikis, nustatytos priemonės yra pagrįstos, jei nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Šiuo atveju šios sąlygos yra tenkinamos šiame etape ir todėl šis argumentas šiuo etapu atmetamas. |
| --- | --- |

(171)

Be to, Kinijai ir Brazilijai taikomos antidempingo priemonės, kurios šiuo metu yra peržiūrimos, buvo nustatytos atlikus atskirą tyrimą, kuriuo nustatytas žalingas tokio importo dempingo kaina poveikis ir kuriuo pagrįstas priemonių nustatymas. Antidempingo muitai importui iš kitų trečiųjų šalių negali būti per se laikomi tinkama priežastimi nenustatyti antidempingo muitų importui iš kitos trečiosios šalies. Iš tiesų, jei atlikus antidempingo tyrimą buvo nustatyta, kad yra žalingas importo iš šios šalies dempingo kaina poveikis, nustatytos priemonės yra pagrįstos, jei nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Šiuo atveju šios sąlygos yra tenkinamos šiame etape ir todėl šis argumentas šiuo etapu atmetamas.

| (172) | Galiausiai eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad kadangi BAF ir APF yra gaminamos tose pačiose gamybos patalpose, taip tariamai užtikrinant aukšto lygio pakeičiamumą pasiūlos atžvilgiu, papildomu antidempingo muitu importuojamai BAF būtų iškraipoma APF rinka galutinių vartotojų Sąjungoje nenaudai. Tačiau minėtas eksportuojantis gamintojas savo tvirtinimo toliau nepagrindė. Kaip jau paaiškinta 81 ir 131 konstatuojamosiose dalyse, didžiausias atrinktas gamintojas iš viso negamino APF, o kitų APF gamintojų APF ir BAF gamybos ir pardavimo santykis buvo stabilus. Todėl šį argumentą reikėtų atmesti. |
| --- | --- |

(172)

Galiausiai eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad kadangi BAF ir APF yra gaminamos tose pačiose gamybos patalpose, taip tariamai užtikrinant aukšto lygio pakeičiamumą pasiūlos atžvilgiu, papildomu antidempingo muitu importuojamai BAF būtų iškraipoma APF rinka galutinių vartotojų Sąjungoje nenaudai. Tačiau minėtas eksportuojantis gamintojas savo tvirtinimo toliau nepagrindė. Kaip jau paaiškinta 81 ir 131 konstatuojamosiose dalyse, didžiausias atrinktas gamintojas iš viso negamino APF, o kitų APF gamintojų APF ir BAF gamybos ir pardavimo santykis buvo stabilus. Todėl šį argumentą reikėtų atmesti.

7.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (173) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad priemonių nustatymas importuojamai Rusijos kilmės BAF šiuo tyrimo etapu neatitiktų Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(173)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad priemonių nustatymas importuojamai Rusijos kilmės BAF šiuo tyrimo etapu neatitiktų Sąjungos interesų.

G.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (174) | Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos. |
| --- | --- |

(174)

Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

1.   Žalos pašalinimo lygis (žalos skirtumas)

| (175) | Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, kuris būtinas siekiant pašalinti Sąjungos pramonės patirtą žalą. |
| --- | --- |

(175)

Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, kuris būtinas siekiant pašalinti Sąjungos pramonės patirtą žalą.

| (176) | Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė šiame sektoriuje pagrįstai galėtų gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodama panašų produktą Sąjungos rinkoje. Šiuo klausimu pažymėtina, kad 5 % pelno dydis buvo laikomas tinkamu ir atliekant tyrimą buvo patvirtintas, atsižvelgiant į šio pramonės sektoriaus ypatumus. Be to, 5 % pelno dydžiu taip pat buvo remiamasi lygiagrečiai atliekamame tyrime dėl to paties Kinijos ir Brazilijos produkto, kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Komisija remiasi Komisijos reglamento (ES) Nr. 833/2012 158 konstatuojamąja dalimi, kuri susijusi su labai panašiu produktu ir kurioje taip pat remiamasi 5 % dydžio pelnu. |
| --- | --- |

(176)

Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė šiame sektoriuje pagrįstai galėtų gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodama panašų produktą Sąjungos rinkoje. Šiuo klausimu pažymėtina, kad 5 % pelno dydis buvo laikomas tinkamu ir atliekant tyrimą buvo patvirtintas, atsižvelgiant į šio pramonės sektoriaus ypatumus. Be to, 5 % pelno dydžiu taip pat buvo remiamasi lygiagrečiai atliekamame tyrime dėl to paties Kinijos ir Brazilijos produkto, kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Komisija remiasi Komisijos reglamento (ES) Nr. 833/2012 158 konstatuojamąja dalimi, kuri susijusi su labai panašiu produktu ir kurioje taip pat remiamasi 5 % dydžio pelnu.

| (177) | Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo Sąjungos pramonės panašaus produkto nežalingą kainą, Sąjungos pramonės pardavimo kainas pakoregavusi atimdama per tiriamąjį laikotarpį gautą pelną arba pridėdama patirtus faktinius nuostolius ir tada pridėdama minėtą 5 % pelno dydį. Tuomet, remdamasi bendradarbiaujančio eksportuojančio Rusijos gamintojo vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine nežalinga kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi. |
| --- | --- |

(177)

Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo Sąjungos pramonės panašaus produkto nežalingą kainą, Sąjungos pramonės pardavimo kainas pakoregavusi atimdama per tiriamąjį laikotarpį gautą pelną arba pridėdama patirtus faktinius nuostolius ir tada pridėdama minėtą 5 % pelno dydį. Tuomet, remdamasi bendradarbiaujančio eksportuojančio Rusijos gamintojo vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine nežalinga kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi.

2.   Laikinosios priemonės

| (178) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą mažesniojo muito taisyklę importuojamai Rusijos kilmės BAF turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės. Komisija palygino žalos skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis turėtų būti nustatytas pagal mažesnį iš dempingo ir žalos skirtumų. |
| --- | --- |

(178)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą mažesniojo muito taisyklę importuojamai Rusijos kilmės BAF turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės. Komisija palygino žalos skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis turėtų būti nustatytas pagal mažesnį iš dempingo ir žalos skirtumų.

| (179) | Remiantis tuo, kad išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti:









  Šalis | Bendrovė | Dempingo skirtumas | Žalos skirtumas | Laikinasis antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | Ural Foil OJSC, Sverdlovsko regionas;
  OJSC Rusal

  Sayanal, Chakasijos regionas, grupė Rusal | 34,0 % | 12,2 % | 12,2 % |
| Rusija | Visos kitos bendrovės | | | 12,2 % |

(179)

Remiantis tuo, kad išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti:

Šalis

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Žalos skirtumas

Laikinasis antidempingo muitas

Rusija

Ural Foil OJSC, Sverdlovsko regionas;

OJSC Rusal

Sayanal, Chakasijos regionas, grupė Rusal

34,0 %

12,2 %

12,2 %

Rusija

Visos kitos bendrovės

12,2 %

| (180) | Šiame reglamente nurodyta konkrečioms bendrovėms taikoma antidempingo muito norma buvo nustatyta remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl ji parodo atliekant tyrimą nustatytą su šia bendrove susijusią padėtį. Ši muito norma taikoma tik importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretus nurodytas juridinis asmuo. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėta bendrove, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos. |
| --- | --- |

(180)

Šiame reglamente nurodyta konkrečioms bendrovėms taikoma antidempingo muito norma buvo nustatyta remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl ji parodo atliekant tyrimą nustatytą su šia bendrove susijusią padėtį. Ši muito norma taikoma tik importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretus nurodytas juridinis asmuo. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėta bendrove, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos.

| (181) | Bendrovė gali prašyti taikyti šią konkrečioms bendrovėms taikomą antidempingo muito normą pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (10). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, įskaitant: su gamyba susijusį bendrovės veiklos pasikeitimą; pardavimą vidaus rinkoje ir eksportui, susijusį su, pavyzdžiui, pavadinimo pasikeitimu arba gamybos ir prekybos subjekto pasikeitimu. Pagrįstais atvejais Komisija atnaujins bendrovių, kurioms taikomi konkretūs antidempingo muitai, sąrašą. |
| --- | --- |

(181)

Bendrovė gali prašyti taikyti šią konkrečioms bendrovėms taikomą antidempingo muito normą pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (10). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, įskaitant: su gamyba susijusį bendrovės veiklos pasikeitimą; pardavimą vidaus rinkoje ir eksportui, susijusį su, pavyzdžiui, pavadinimo pasikeitimu arba gamybos ir prekybos subjekto pasikeitimu. Pagrįstais atvejais Komisija atnaujins bendrovių, kurioms taikomi konkretūs antidempingo muitai, sąrašą.

| (182) | Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas bus taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu neeksportavo į Sąjungą. |
| --- | --- |

(182)

Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas bus taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu neeksportavo į Sąjungą.

H.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| (183) | Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad jam turėjo būti suteikta galimybė susipažinti su atliekamo lygiagretaus priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo dėl galiojančių priemonių Brazilijos ir Kinijos kilmės BAF importui, kuris minimas 3 konstatuojamojoje dalyje, nekonfidencialiais duomenimis, remiantis tuo, kad atliekant šį tyrimą dėl BAF importo iš Rusijos, priežastinio ryšio analizė turėtų būti vertinama kartu su BAF importu iš Brazilijos ir Kinijos, siekiant ištirti šio importo poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Eksportuojantis gamintojas teigė, kad tai būtų grubus jo teisės į gynybą ir esminio procedūrinio reikalavimo pažeidimas, kuris negali būti ištaisytas atgaline data, nes pažeistos teisės į gynybą laikotarpiu, per kurį galima teikti pastabas, t. y. per 37 dienas nuo pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Todėl dabartinis tyrimas turėtų būti nutrauktas. Eksportuojantis gamintojas paprašė leisti susipažinti su visais lygiagretaus priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo nekonfidencialiais duomenimis. |
| --- | --- |

(183)

Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad jam turėjo būti suteikta galimybė susipažinti su atliekamo lygiagretaus priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo dėl galiojančių priemonių Brazilijos ir Kinijos kilmės BAF importui, kuris minimas 3 konstatuojamojoje dalyje, nekonfidencialiais duomenimis, remiantis tuo, kad atliekant šį tyrimą dėl BAF importo iš Rusijos, priežastinio ryšio analizė turėtų būti vertinama kartu su BAF importu iš Brazilijos ir Kinijos, siekiant ištirti šio importo poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Eksportuojantis gamintojas teigė, kad tai būtų grubus jo teisės į gynybą ir esminio procedūrinio reikalavimo pažeidimas, kuris negali būti ištaisytas atgaline data, nes pažeistos teisės į gynybą laikotarpiu, per kurį galima teikti pastabas, t. y. per 37 dienas nuo pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Todėl dabartinis tyrimas turėtų būti nutrauktas. Eksportuojantis gamintojas paprašė leisti susipažinti su visais lygiagretaus priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo nekonfidencialiais duomenimis.

| (184) | Šis tvirtinimas buvo pagrįstas klaidinga prielaida, kad importas iš Kinijos ir Brazilijos turėtų būti vertinamas kartu su importu iš Rusijos. Tačiau, kaip aprašyta pirmiau, analizuojant priežastinį ryšį į importą iš Kinijos ir Brazilijos buvo atsižvelgta tik kaip į „kitus veiksnius“. Nors atrinkti Sąjungos gamintojai atliekant abu tyrimus pateikė tik vieno klausimyno atsakymus, jie buvo susiję tik su Sąjungos pramonės ekonominės padėties analize, nes atliekant abu tyrimus Sąjungos gamintojai buvo tie patys, surinkti duomenys buvo susiję su tuo pačiu tiriamuoju ir nagrinėjamuoju laikotarpiais. Oficialiu raštu Komisija jau informavo eksportuojantį gamintoją apie savo ketinimą atmesti minėtus reikalavimus ir paragino eksportuojantį gamintoją prašyti, jei tai būtina, kad nagrinėjant bylą dalyvautų prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas. |
| --- | --- |

(184)

Šis tvirtinimas buvo pagrįstas klaidinga prielaida, kad importas iš Kinijos ir Brazilijos turėtų būti vertinamas kartu su importu iš Rusijos. Tačiau, kaip aprašyta pirmiau, analizuojant priežastinį ryšį į importą iš Kinijos ir Brazilijos buvo atsižvelgta tik kaip į „kitus veiksnius“. Nors atrinkti Sąjungos gamintojai atliekant abu tyrimus pateikė tik vieno klausimyno atsakymus, jie buvo susiję tik su Sąjungos pramonės ekonominės padėties analize, nes atliekant abu tyrimus Sąjungos gamintojai buvo tie patys, surinkti duomenys buvo susiję su tuo pačiu tiriamuoju ir nagrinėjamuoju laikotarpiais. Oficialiu raštu Komisija jau informavo eksportuojantį gamintoją apie savo ketinimą atmesti minėtus reikalavimus ir paragino eksportuojantį gamintoją prašyti, jei tai būtina, kad nagrinėjant bylą dalyvautų prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas.

| (185) | Kalbant apie galimybę susipažinti su nekonfidencialiais lygiagretaus priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo duomenimis, eksportuojantis gamintojas nėra to tyrimo suinteresuotoji šalis, todėl prieiga prie atitinkamų nekonfidencialių dokumentų negali būti suteikta. Todėl tvirtinimai dėl teisės į gynybą ir esminio procedūrinio reikalavimo pažeidimų buvo atmesti. |
| --- | --- |

(185)

Kalbant apie galimybę susipažinti su nekonfidencialiais lygiagretaus priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo duomenimis, eksportuojantis gamintojas nėra to tyrimo suinteresuotoji šalis, todėl prieiga prie atitinkamų nekonfidencialių dokumentų negali būti suteikta. Todėl tvirtinimai dėl teisės į gynybą ir esminio procedūrinio reikalavimo pažeidimų buvo atmesti.

| (186) | Siekdama gero administravimo Komisija paragins suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų raštu ir (arba) prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų per nustatytą terminą. |
| --- | --- |

(186)

Siekdama gero administravimo Komisija paragins suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų raštu ir (arba) prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų per nustatytą terminą.

| (187) | Išvados dėl muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra laikinos ir gali būti persvarstytos nustatant galutines priemones, |
| --- | --- |

(187)

Išvados dėl muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra laikinos ir gali būti persvarstytos nustatant galutines priemones,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamai Rusijos kilmės aliuminio folijai, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuotai, bet daugiau neapdorotai, suvyniotai į ritinius, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris didesnis kaip 10 kilogramų, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 7607 11 19 (TARIC kodas 7607111910), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

| Šalis | Bendrovė | Laikinasis antidempingo muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Rusija | Ural Foil OJSC, Sverdlovsko regionas;
  OJSC Rusal

  Sayanal, Chakasijos regionas, grupė Rusal | 12,2 % | C050 |
| Rusija | Visos kitos bendrovės | 12,2 % | C999 |

Šalis

Bendrovė

Laikinasis antidempingo muitas

Papildomas TARIC kodas

Rusija

Ural Foil OJSC, Sverdlovsko regionas;

OJSC Rusal

Sayanal, Chakasijos regionas, grupė Rusal

12,2 %

C050

Rusija

Visos kitos bendrovės

12,2 %

C999

3.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Per 25 dienas po šio reglamento įsigaliojimo dienos suinteresuotosios šalys gali:

| a) | prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas; |
| --- | --- |

a)

prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas;

| b) | teikti pastabas raštu Komisijai ir |
| --- | --- |

b)

teikti pastabas raštu Komisijai ir

| c) | prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų. |
| --- | --- |

c)

prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

2.   Per 25 dienas po šio reglamento įsigaliojimo dienos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalyje nurodytos šalys gali pateikti pastabų dėl laikinųjų priemonių taikymo.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 3 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikros importuojamos Rusijos kilmės aliuminio folijos inicijavimą (OL C 354, 2014 10 8, p. 14).

2

(3)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikrai importuojamai Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio folijai, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 350, 2014 10 4, p. 11).

3

(4)  OL L 94, 2009 4 8, p. 17, 72 ir 80 konstatuojamosios dalys.

4

(5)  ES ir Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarimas (OL L 127, 2011 5 14, p. 6).

5

(6)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikros Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio folijos inicijavimą (OL C 444, 2014 12 12, p. 13).

6

(7)  2009 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamento Nr. 287/2009/EB, kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas tam tikrai importuojamai Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininei folijai, 159 konstatuojamoji dalis (OL L 94, 2009 4 8, p. 17).

7

(8)  2013 m. kovo 11 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 217/2013, kuriuo tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės į ritinius suvyniotai aliumininei folijai nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito galutinis surinkimas (OL L 69, 2013 3 13, p. 11).

8

(9)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikros Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio folijos inicijavimą (OL C 444, 2014 12 12, p. 13).

9

(10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgija.

10

---

| 4.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/41 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/41

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1082

2015 m. liepos 3 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 3 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 20,6 |
| MA | 148,6 |
| MK | 39,1 |
| ZZ | 69,4 |
| 0707 00 05 | TR | 106,1 |
| ZZ | 106,1 |
| 0709 93 10 | TR | 116,8 |
| ZZ | 116,8 |
| 0805 50 10 | AR | 117,2 |
| BO | 144,3 |
| UY | 138,8 |
| ZA | 133,3 |
| ZZ | 133,4 |
| 0808 10 80 | AR | 139,5 |
| BR | 104,6 |
| CL | 128,4 |
| NZ | 151,8 |
| US | 164,6 |
| ZA | 125,7 |
| ZZ | 135,8 |
| 0808 30 90 | AR | 165,7 |
| CL | 138,9 |
| NZ | 250,7 |
| ZA | 125,4 |
| ZZ | 170,2 |
| 0809 10 00 | IL | 315,1 |
| TR | 245,1 |
| ZZ | 280,1 |
| 0809 29 00 | TR | 266,8 |
| ZZ | 266,8 |
| 0809 40 05 | IL | 241,9 |
| ZZ | 241,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

20,6

MA

148,6

MK

39,1

ZZ

69,4

0707 00 05

TR

106,1

ZZ

106,1

0709 93 10

TR

116,8

ZZ

116,8

0805 50 10

AR

117,2

BO

144,3

UY

138,8

ZA

133,3

ZZ

133,4

0808 10 80

AR

139,5

BR

104,6

CL

128,4

NZ

151,8

US

164,6

ZA

125,7

ZZ

135,8

0808 30 90

AR

165,7

CL

138,9

NZ

250,7

ZA

125,4

ZZ

170,2

0809 10 00

IL

315,1

TR

245,1

ZZ

280,1

0809 29 00

TR

266,8

ZZ

266,8

0809 40 05

IL

241,9

ZZ

241,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 4.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/43

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1083

2015 m. liepos 3 d.

kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2015 m. birželio 29–30 d. pateiktos importo licencijų paraiškos pagal Reglamentu (EB) Nr. 1918/2006 leistą naudoti Tuniso kilmės alyvuogių aliejaus tarifinę kvotą, ir kuriuo sustabdomas tokių 2015 m. liepos mėn. licencijų paraiškų teikimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 188 straipsnio 1 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1918/2006 (2) leista naudoti Tuniso kilmės alyvuogių aliejaus, kurio KN kodai yra 1509 10 10 ir 1509 10 90 ir kuris visas buvo pagamintas Tunise ir tiesiai iš tos šalies vežamas į Sąjungą, tarifinę kvotą. Reglamento (EB) Nr. 1918/2006 2 straipsnio 2 dalyje numatytos su importo licencijų išdavimu numatytos mėnesinės ribos; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1918/2006 (2) leista naudoti Tuniso kilmės alyvuogių aliejaus, kurio KN kodai yra 1509 10 10 ir 1509 10 90 ir kuris visas buvo pagamintas Tunise ir tiesiai iš tos šalies vežamas į Sąjungą, tarifinę kvotą. Reglamento (EB) Nr. 1918/2006 2 straipsnio 2 dalyje numatytos su importo licencijų išdavimu numatytos mėnesinės ribos;

| (2) | 2015 m. birželio 29–30 d. pateiktose 2015 m. liepos mėn. kvotos dalies importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis yra didesnis už skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą, apskaičiuotą remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (3) 7 straipsnio 2 dalimi. Reikėtų sustabdyti naujų 2015 m. liepos mėn. paraiškų teikimą; |
| --- | --- |

(2)

2015 m. birželio 29–30 d. pateiktose 2015 m. liepos mėn. kvotos dalies importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis yra didesnis už skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą, apskaičiuotą remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (3) 7 straipsnio 2 dalimi. Reikėtų sustabdyti naujų 2015 m. liepos mėn. paraiškų teikimą;

| (3) | siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Kiekiui, nurodytam pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (EB) Nr. 1918/2006 2015 m. birželio 29–30 d. pateiktose importo licencijų paraiškose, taikomas šio reglamento priede nurodytas paskirstymo koeficientas.

2.   Naujų 2015 m. liepos mėn. paraiškų teikimas sustabdomas nuo 2015 m. liepos 1 d.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 3 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  2006 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1918/2006, atidarantis Tuniso kilmės alyvuogių aliejaus tarifinę kvotą ir nustatantis jos administravimą (OL L 365, 2006 12 21, p. 84).

2

(3)  2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (OL L 238, 2006 9 1, p. 13).

3

---

PRIEDAS

| Eilės Nr. | Paskirstymo koeficientas. 2015 m. birželio 29–30 d. pateiktos paraiškos 2015 m. liepos mėn.
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4032 | 5,119034 |

Eilės Nr.

Paskirstymo koeficientas. 2015 m. birželio 29–30 d. pateiktos paraiškos 2015 m. liepos mėn.

(%)

09.4032

5,119034

---

SPRENDIMAI

| 4.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/45

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2015/1084

2015 m. vasario 18 d.

kuriuo Europos Sąjungos vardu patvirtinami tam tikri Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl sanitarinių priemonių, taikomų prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais, II, V, VII ir VIII priedų pakeitimai

(pranešama dokumentu Nr. C(2015) 797)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1996 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimą 97/132/EB dėl Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl sanitarinių priemonių, taikomų prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais, sudarymo (1), ypač į jo 3 straipsnio trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarime dėl sanitarinių priemonių, taikomų prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais (toliau – Susitarimas) nustatyta sanitarinių priemonių lygiavertiškumo pripažinimo galimybė eksportuojančiajai šaliai objektyviai įrodžius, kad taikant jos priemones užtikrinamas atitinkamas importuojančiosios šalies apsaugos lygmuo (toliau – Šalys); |
| --- | --- |

(1)

Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarime dėl sanitarinių priemonių, taikomų prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais (toliau – Susitarimas) nustatyta sanitarinių priemonių lygiavertiškumo pripažinimo galimybė eksportuojančiajai šaliai objektyviai įrodžius, kad taikant jos priemones užtikrinamas atitinkamas importuojančiosios šalies apsaugos lygmuo (toliau – Šalys);

| (2) | Susitarimas buvo tinkamai patvirtintas Sprendimu 97/132/EB, kuriuo taip pat nustatyta, kad Susitarimo priedų pakeitimai, padaryti atsižvelgiant į Jungtinio vadybos komiteto rekomendacijas, turėtų būti priimti laikantis Tarybos direktyvoje 72/462/EEB (2) nurodytos procedūros. Direktyva 72/462/EEB buvo panaikinta Tarybos direktyva 2004/68/EB (3). Direktyvos 2004/68/EB 10 konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad Direktyva 72/462/EEB nustatytos mėsai ir mėsos produktams taikomos visuomenės sveikatos ir oficialiosios kontrolės taisyklės buvo pakeistos taisyklėmis, išdėstytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 854/2004 (4). Toje konstatuojamojoje dalyje taip pat teigiama, kad kitos Direktyvos 72/462/EEB taisyklės buvo pakeistos Tarybos direktyva 2002/99/EB (5) ir Direktyva 2004/68/EB; |
| --- | --- |

(2)

Susitarimas buvo tinkamai patvirtintas Sprendimu 97/132/EB, kuriuo taip pat nustatyta, kad Susitarimo priedų pakeitimai, padaryti atsižvelgiant į Jungtinio vadybos komiteto rekomendacijas, turėtų būti priimti laikantis Tarybos direktyvoje 72/462/EEB (2) nurodytos procedūros. Direktyva 72/462/EEB buvo panaikinta Tarybos direktyva 2004/68/EB (3). Direktyvos 2004/68/EB 10 konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad Direktyva 72/462/EEB nustatytos mėsai ir mėsos produktams taikomos visuomenės sveikatos ir oficialiosios kontrolės taisyklės buvo pakeistos taisyklėmis, išdėstytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 854/2004 (4). Toje konstatuojamojoje dalyje taip pat teigiama, kad kitos Direktyvos 72/462/EEB taisyklės buvo pakeistos Tarybos direktyva 2002/99/EB (5) ir Direktyva 2004/68/EB;

| (3) | 2010 m. Naujoji Zelandija pertvarkė savo kompetentingas institucijas ir nauja kompetentinga institucija dabar yra Pirminių ūkio sektorių ministerija. Sąjunga pasiūlė šiek tiek pakeisti valstybėms narėms ir Komisijai tenkančių vaidmenų apibrėžtis. Šalys rekomendavo atnaujinti Susitarimo II priedą, kad būtų atsižvelgta į šiuos pokyčius; |
| --- | --- |

(3)

2010 m. Naujoji Zelandija pertvarkė savo kompetentingas institucijas ir nauja kompetentinga institucija dabar yra Pirminių ūkio sektorių ministerija. Sąjunga pasiūlė šiek tiek pakeisti valstybėms narėms ir Komisijai tenkančių vaidmenų apibrėžtis. Šalys rekomendavo atnaujinti Susitarimo II priedą, kad būtų atsižvelgta į šiuos pokyčius;

| (4) | Šalys rekomendavo pakeisti įvairių lygiavertiškumo statusų apibrėžtis, visų pirma „Taip-1“ statuso apibrėžtį Susitarimo V priedo žodynėlyje, kuriame pateikta nuoroda į patvirtinimo pavyzdį, nurodytą VII priedo dėl sertifikavimo 1 skirsnio a dalyje. Šalys taip pat pageidavo, kad būtų nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remdamasi Sąjunga galėtų naudoti Komisijos sprendimu 2003/24/EB (6) nustatytą integruotą elektroninę sistemą (toliau – TRACES) „Taip (1)“ statusą turinčių produktų importo iš Naujosios Zelandijos sertifikatams išduoti. Naudojantis šia sistema bus galima greičiau atnaujinti su sertifikavimu susijusią informaciją ir plačiau taikyti elektroninį sertifikavimą. Šalys taip pat rekomendavo įtraukti TRACES ir Naujosios Zelandijos elektroninės sistemos (E-cert) apibrėžtis ir atnaujinti tam tikrų gyvūnų ligų, išvardytų Susitarimo V priedo žodynėlyje, pavadinimus; |
| --- | --- |

(4)

Šalys rekomendavo pakeisti įvairių lygiavertiškumo statusų apibrėžtis, visų pirma „Taip-1“ statuso apibrėžtį Susitarimo V priedo žodynėlyje, kuriame pateikta nuoroda į patvirtinimo pavyzdį, nurodytą VII priedo dėl sertifikavimo 1 skirsnio a dalyje. Šalys taip pat pageidavo, kad būtų nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remdamasi Sąjunga galėtų naudoti Komisijos sprendimu 2003/24/EB (6) nustatytą integruotą elektroninę sistemą (toliau – TRACES) „Taip (1)“ statusą turinčių produktų importo iš Naujosios Zelandijos sertifikatams išduoti. Naudojantis šia sistema bus galima greičiau atnaujinti su sertifikavimu susijusią informaciją ir plačiau taikyti elektroninį sertifikavimą. Šalys taip pat rekomendavo įtraukti TRACES ir Naujosios Zelandijos elektroninės sistemos (E-cert) apibrėžtis ir atnaujinti tam tikrų gyvūnų ligų, išvardytų Susitarimo V priedo žodynėlyje, pavadinimus;

| (5) | Naujoji Zelandija atliko naują galvijų spermos ir embrionų importo rizikos vertinimą. Todėl epizootinė hemoraginė liga jau nebelaikoma svarbia liga, kiek tai susiję su galvijų sperma, ir Naujoji Zelandija panaikino jos importo sąlygas. Be to, Naujoji Zelandija peržiūrėjo Ku karštligės ir galvijų virusinės diarėjos (II tipo) sąlygas. Todėl Šalys rekomendavo iš dalies pakeisti Susitarimo V priedo 1 skirsnio 1 skyrių („Sperma“) ir 2 skyrių („Embrionai“) bei 5 skirsnio 28 skyrių („Kitos sertifikavimo nuostatos“). Šalys taip pat rekomendavo iš 1 skirsnio 1 skyriaus („Sperma“) išbraukti ankstesnius veiksmus dėl Naujosios Zelandijos eksporto į Sąjungą ir pradėti taikyti naują veiksmą, kuriuo Sąjungos būtų prašoma apsvarstyti galimybę peržiūrėti, ar atliekant spermos tyrimą dėl infekcinio galvijų rinotracheito (IGR) Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) patvirtintu polimerazės grandininės reakcijos (PGR) tyrimo metodu lygiaverčiai užtikrinama, kad sperma neužkrėsta IGR. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Susitarimo V priedo 1 skirsnio 1 ir 2 skyriuose išdėstytas specialias sąlygas ir 5 skirsnio 28 skyriuje išdėstytas atitinkamas sertifikavimo nuostatas; |
| --- | --- |

(5)

Naujoji Zelandija atliko naują galvijų spermos ir embrionų importo rizikos vertinimą. Todėl epizootinė hemoraginė liga jau nebelaikoma svarbia liga, kiek tai susiję su galvijų sperma, ir Naujoji Zelandija panaikino jos importo sąlygas. Be to, Naujoji Zelandija peržiūrėjo Ku karštligės ir galvijų virusinės diarėjos (II tipo) sąlygas. Todėl Šalys rekomendavo iš dalies pakeisti Susitarimo V priedo 1 skirsnio 1 skyrių („Sperma“) ir 2 skyrių („Embrionai“) bei 5 skirsnio 28 skyrių („Kitos sertifikavimo nuostatos“). Šalys taip pat rekomendavo iš 1 skirsnio 1 skyriaus („Sperma“) išbraukti ankstesnius veiksmus dėl Naujosios Zelandijos eksporto į Sąjungą ir pradėti taikyti naują veiksmą, kuriuo Sąjungos būtų prašoma apsvarstyti galimybę peržiūrėti, ar atliekant spermos tyrimą dėl infekcinio galvijų rinotracheito (IGR) Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) patvirtintu polimerazės grandininės reakcijos (PGR) tyrimo metodu lygiaverčiai užtikrinama, kad sperma neužkrėsta IGR. Todėl tikslinga iš dalies pakeisti Susitarimo V priedo 1 skirsnio 1 ir 2 skyriuose išdėstytas specialias sąlygas ir 5 skirsnio 28 skyriuje išdėstytas atitinkamas sertifikavimo nuostatas;

| (6) | kalbant apie gyvas bites, Sąjunga priėmė naujus teisės aktus dėl valstybių narių ar regionų, kuriuose nenustatyta bičių varozės ir kuriems taikomi prekybos apribojimai, įtraukimo į sąrašą. Jie taip pat taikomi importui iš Naujosios Zelandijos, nes joje šios ligos atvejų pasitaiko. Šalys rekomendavo į Susitarimo V priedo 1 skirsnio 3 skyrių („Gyvi gyvūnai“) kaip specialią sąlygą įtraukti gyvoms bitėms ir kamanėms, įskaitant bičių/kamanių genetinę medžiagą, taikomą eksporto į valstybes nares arba jų regionus, įtrauktus į Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2013/503/ES (7) priedą, apribojimą. Sąjunga taip pat iš dalies pakeitė savo importo sąlygas dėl bičių amerikinio puvinio, išdėstytas Komisijos sprendime 2010/270/ES (8). Todėl Šalys taip pat rekomendavo iš dalies pakeisti Susitarimo V priedo 5 skirsnio 28 skyrių („Kitos sertifikavimo nuostatos“); |
| --- | --- |

(6)

kalbant apie gyvas bites, Sąjunga priėmė naujus teisės aktus dėl valstybių narių ar regionų, kuriuose nenustatyta bičių varozės ir kuriems taikomi prekybos apribojimai, įtraukimo į sąrašą. Jie taip pat taikomi importui iš Naujosios Zelandijos, nes joje šios ligos atvejų pasitaiko. Šalys rekomendavo į Susitarimo V priedo 1 skirsnio 3 skyrių („Gyvi gyvūnai“) kaip specialią sąlygą įtraukti gyvoms bitėms ir kamanėms, įskaitant bičių/kamanių genetinę medžiagą, taikomą eksporto į valstybes nares arba jų regionus, įtrauktus į Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2013/503/ES (7) priedą, apribojimą. Sąjunga taip pat iš dalies pakeitė savo importo sąlygas dėl bičių amerikinio puvinio, išdėstytas Komisijos sprendime 2010/270/ES (8). Todėl Šalys taip pat rekomendavo iš dalies pakeisti Susitarimo V priedo 5 skirsnio 28 skyrių („Kitos sertifikavimo nuostatos“);

| (7) | siekdamos nuoseklumo su Susitarimo V priedo 2 skirsnio 4.B skyriumi („Šviežia paukštiena“), Šalys susitarė iš dalies pakeisti Susitarimo V priedo 2 skirsnio pavadinimą ir prieš „paukštiena“ įrašyti žodį „šviežia“; |
| --- | --- |

(7)

siekdamos nuoseklumo su Susitarimo V priedo 2 skirsnio 4.B skyriumi („Šviežia paukštiena“), Šalys susitarė iš dalies pakeisti Susitarimo V priedo 2 skirsnio pavadinimą ir prieš „paukštiena“ įrašyti žodį „šviežia“;

| (8) | Naujoji Zelandija atliko kiaulių reprodukcijos ir kvėpavimo sindromo (KRKS) rizikos vertinimą ir iš dalies pakeitė savo kiaulienos importo sąlygas. Todėl Šalys rekomendavo įtraukti KRKS į Susitarimo V priedo 2 skirsnio 4.A skyrių („Šviežia mėsa“) kaip specialią sąlygą, taikomą gyvūnų sveikatai, iš Sąjungos į Naująją Zelandiją eksportuoti skirtoms kiaulėms, ir V priedo 2 skirsnio 28 skyriuje nurodyti atitinkamus patvirtinimus; |
| --- | --- |

(8)

Naujoji Zelandija atliko kiaulių reprodukcijos ir kvėpavimo sindromo (KRKS) rizikos vertinimą ir iš dalies pakeitė savo kiaulienos importo sąlygas. Todėl Šalys rekomendavo įtraukti KRKS į Susitarimo V priedo 2 skirsnio 4.A skyrių („Šviežia mėsa“) kaip specialią sąlygą, taikomą gyvūnų sveikatai, iš Sąjungos į Naująją Zelandiją eksportuoti skirtoms kiaulėms, ir V priedo 2 skirsnio 28 skyriuje nurodyti atitinkamus patvirtinimus;

| (9) | 2010 m. Naujoji Zelandija peržiūrėjo savo taisykles dėl mėsos dėžių naudojimo. Sąjunga įvertino šias naujas taisykles ir nustatė, kad jos yra lygiavertės Sąjungos taisyklėms. Todėl Šalys susitarė lygiavertiškumą išlaikyti, taigi Susitarimo V priedo keisti nebūtina; |
| --- | --- |

(9)

2010 m. Naujoji Zelandija peržiūrėjo savo taisykles dėl mėsos dėžių naudojimo. Sąjunga įvertino šias naujas taisykles ir nustatė, kad jos yra lygiavertės Sąjungos taisyklėms. Todėl Šalys susitarė lygiavertiškumą išlaikyti, taigi Susitarimo V priedo keisti nebūtina;

| (10) | 2012 m. Naujoji Zelandija peržiūrėjo mėsos patikros sistemą, kiek ji susijusi su galvijais, avimis ir ožkomis. Pagrindiniai pakeitimai – su kokybe susijusios mėsos patikros užduotys perduodamos maisto tvarkymo subjektui, o bendrą priežiūrą vykdo kompetentinga institucija. Sąjunga įvertino šias naujas taisykles ir nustatė, kad jos yra lygiavertės Sąjungos taisyklėms. Todėl Šalys susitarė lygiavertiškumą išlaikyti, taigi Susitarimo V priedo keisti nebūtina; |
| --- | --- |

(10)

2012 m. Naujoji Zelandija peržiūrėjo mėsos patikros sistemą, kiek ji susijusi su galvijais, avimis ir ožkomis. Pagrindiniai pakeitimai – su kokybe susijusios mėsos patikros užduotys perduodamos maisto tvarkymo subjektui, o bendrą priežiūrą vykdo kompetentinga institucija. Sąjunga įvertino šias naujas taisykles ir nustatė, kad jos yra lygiavertės Sąjungos taisyklėms. Todėl Šalys susitarė lygiavertiškumą išlaikyti, taigi Susitarimo V priedo keisti nebūtina;

| (11) | Naujoji Zelandija atliko mokslinėmis žiniomis pagrįstą žalio pieno produktų rizikos vertinimą ir nustatė importo reikalavimus ir teisinius mechanizmus, kuriais pripažįstamas nepasterizuoto pieno produktų (išskyrus žalią pieną) lygiavertiškumas. Sąjungai išnagrinėjus tą vertinimą 2010 m. abi šalys sutarė dėl abipusio šių produktų lygiavertiškumo pripažinimo ir rekomendavo tai padaryti. Siekdamos nuoseklumo ir supaprastinimo Šalys rekomendavo Susitarimo V priedo 3 skirsnio 8 skyriuje („Žmonėms vartoti skirtas pienas ir pieno produktai“) potipius „Minkšti žalio pieno sūriai“ ir „Kieti žalio pieno sūriai (parmezanas)“ pakeisti nauju potipiu „Nepasterizuoti pieno produktai (išskyrus žalią pieną)“, kurio statusas be jokių specialių sąlygų nustatomas „Taip-1“; |
| --- | --- |

(11)

Naujoji Zelandija atliko mokslinėmis žiniomis pagrįstą žalio pieno produktų rizikos vertinimą ir nustatė importo reikalavimus ir teisinius mechanizmus, kuriais pripažįstamas nepasterizuoto pieno produktų (išskyrus žalią pieną) lygiavertiškumas. Sąjungai išnagrinėjus tą vertinimą 2010 m. abi šalys sutarė dėl abipusio šių produktų lygiavertiškumo pripažinimo ir rekomendavo tai padaryti. Siekdamos nuoseklumo ir supaprastinimo Šalys rekomendavo Susitarimo V priedo 3 skirsnio 8 skyriuje („Žmonėms vartoti skirtas pienas ir pieno produktai“) potipius „Minkšti žalio pieno sūriai“ ir „Kieti žalio pieno sūriai (parmezanas)“ pakeisti nauju potipiu „Nepasterizuoti pieno produktai (išskyrus žalią pieną)“, kurio statusas be jokių specialių sąlygų nustatomas „Taip-1“;

| (12) | Sąjunga atnaujino savo taisykles dėl tyrimų metodų, skirtų jūriniams biotoksinams gyvuose dvigeldžiuose moliuskuose nustatyti, išdėstytas Komisijos reglamente (ES) Nr. 15/2011 (9). Naujoji Zelandija pateikė Sąjungai 2003, 2006 ir 2010 m. lygiavertiškumą įrodančius dokumentus dėl savo biotoksinų tyrimo metodų ir patvirtinimo kriterijų. Atlikusios vertinimą Šalys nustatė, kad jų sistemos yra lygiavertės, taigi Susitarimo V priedo keisti nebūtina; |
| --- | --- |

(12)

Sąjunga atnaujino savo taisykles dėl tyrimų metodų, skirtų jūriniams biotoksinams gyvuose dvigeldžiuose moliuskuose nustatyti, išdėstytas Komisijos reglamente (ES) Nr. 15/2011 (9). Naujoji Zelandija pateikė Sąjungai 2003, 2006 ir 2010 m. lygiavertiškumą įrodančius dokumentus dėl savo biotoksinų tyrimo metodų ir patvirtinimo kriterijų. Atlikusios vertinimą Šalys nustatė, kad jų sistemos yra lygiavertės, taigi Susitarimo V priedo keisti nebūtina;

| (13) | Sąjunga atliko esminę savo teisės aktų, kuriais reglamentuojami šalutiniai gyvūniniai produktai (toliau – ŠGP), peržiūrą. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (10) buvo panaikintas ir pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1069/2009 (11) ir Komisijos reglamentu (ES) Nr. 142/2011 (12). Remdamosi lygiavertiškumo išlaikymo vertinimu Šalys padarė išvadą, kad naujieji Sąjungos teisės aktai Naujosios Zelandijos į Sąjungą ir Sąjungos į Naująją Zelandiją pagal Susitarimą eksportuojamų ŠGP lygiavertiškumo statusui poveikio nedaro, taigi Susitarimo V priedo keisti nebūtina; |
| --- | --- |

(13)

Sąjunga atliko esminę savo teisės aktų, kuriais reglamentuojami šalutiniai gyvūniniai produktai (toliau – ŠGP), peržiūrą. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (10) buvo panaikintas ir pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1069/2009 (11) ir Komisijos reglamentu (ES) Nr. 142/2011 (12). Remdamosi lygiavertiškumo išlaikymo vertinimu Šalys padarė išvadą, kad naujieji Sąjungos teisės aktai Naujosios Zelandijos į Sąjungą ir Sąjungos į Naująją Zelandiją pagal Susitarimą eksportuojamų ŠGP lygiavertiškumo statusui poveikio nedaro, taigi Susitarimo V priedo keisti nebūtina;

| (14) | dėl Reglamento (EB) Nr. 1774/2002 pakeitimo, padaryto Komisijos reglamentu (EB) Nr. 668/2004 (13) pridedant kvapiuosius priedus ir riebalų gaminius kaip atskiras prekes, Šalys rekomendavo įtraukti kvapiuosius priedus į Susitarimo V priedo 4 skirsnio 21 skyriaus („Gyvūnų augintinių ėdalas (įskaitant perdirbtą), kurio sudėtyje yra tik 3 kategorijos medžiagų“) sąrašą. Šalys rekomendavo Naujosios Zelandijos eksportui į Sąjungą nustatyti „Taip-3“ statusą, o Sąjungos eksportui į Naująją Zelandiją – „NV“ statusą gyvūnų sveikatos ir tinkamumo žmonių maisto srityje; |
| --- | --- |

(14)

dėl Reglamento (EB) Nr. 1774/2002 pakeitimo, padaryto Komisijos reglamentu (EB) Nr. 668/2004 (13) pridedant kvapiuosius priedus ir riebalų gaminius kaip atskiras prekes, Šalys rekomendavo įtraukti kvapiuosius priedus į Susitarimo V priedo 4 skirsnio 21 skyriaus („Gyvūnų augintinių ėdalas (įskaitant perdirbtą), kurio sudėtyje yra tik 3 kategorijos medžiagų“) sąrašą. Šalys rekomendavo Naujosios Zelandijos eksportui į Sąjungą nustatyti „Taip-3“ statusą, o Sąjungos eksportui į Naująją Zelandiją – „NV“ statusą gyvūnų sveikatos ir tinkamumo žmonių maisto srityje;

| (15) | Šalys rekomendavo iš dalies pakeisti Susitarimo V priedo 5 skirsnio 27 skyriaus antraštę „Apibrėžtys“ į „Horizontalieji klausimai“ ir išbraukti visas to skyriaus dalis; |
| --- | --- |

(15)

Šalys rekomendavo iš dalies pakeisti Susitarimo V priedo 5 skirsnio 27 skyriaus antraštę „Apibrėžtys“ į „Horizontalieji klausimai“ ir išbraukti visas to skyriaus dalis;

| (16) | Susitarimo V priedo 5 skirsnio 27 skyriaus dalyje „Sertifikavimo sistemos“ patikslinama prekių, kurioms taikomas sertifikavimo sistemų lygiavertiškumas, rūšis. Šalys rekomendavo šį patikslinimą dėl prekių rūšies iš skilties „Specialiosios sąlygos“ be jokių pakeitimų perkelti į tos dalies skiltį „Lygiavertiškumas“; |
| --- | --- |

(16)

Susitarimo V priedo 5 skirsnio 27 skyriaus dalyje „Sertifikavimo sistemos“ patikslinama prekių, kurioms taikomas sertifikavimo sistemų lygiavertiškumas, rūšis. Šalys rekomendavo šį patikslinimą dėl prekių rūšies iš skilties „Specialiosios sąlygos“ be jokių pakeitimų perkelti į tos dalies skiltį „Lygiavertiškumas“;

| (17) | Šalys rekomendavo į Susitarimo V priedo 5 skirsnio 27 skyrių įtraukti dalį, kurioje būtų išdėstytos nuostatos dėl importuotų produktų reeksporto, jei produktas kilęs iš trečiosios šalies ir iš įmonės (-ių), kurioms leidžiama eksportuoti produktą į Sąjungą ir Naująją Zelandiją. Ši nuostata šiuo metu nustatyta Komisijos sprendimo 2003/56/EB (14) VII priede; |
| --- | --- |

(17)

Šalys rekomendavo į Susitarimo V priedo 5 skirsnio 27 skyrių įtraukti dalį, kurioje būtų išdėstytos nuostatos dėl importuotų produktų reeksporto, jei produktas kilęs iš trečiosios šalies ir iš įmonės (-ių), kurioms leidžiama eksportuoti produktą į Sąjungą ir Naująją Zelandiją. Ši nuostata šiuo metu nustatyta Komisijos sprendimo 2003/56/EB (14) VII priede;

| (18) | remdamosi vertinimu Šalys padarė išvadą, kad dėl produktų, kurių lygiavertiškumas nustatytas („Taip-1“), abiejų šalių mikrobiologinio stebėsenos ir tyrimo sistemos, taikomos žuvininkystės ir pieno produktams, yra lygiavertės, tačiau pripažino, kad mikrobiologiniai kriterijai gali skirtis. Už atitiktį konkretiems importuojančiosios šalies maisto saugos kriterijams atsakingi eksportuojantys veiklos vykdytojai. Šalys rekomendavo į Susitarimo V priedo 5 skirsnio 27 skyrių įtraukti dalį, kurioje būtų išdėstytos nuostatos dėl mikrobiologinės stebėsenos ir tyrimo sistemos. Remiantis lygiavertiškumo statusu, dėl kurio Šalys susitarė anksčiau, šios nuostatos taip pat taikomos mėsos sektoriui; |
| --- | --- |

(18)

remdamosi vertinimu Šalys padarė išvadą, kad dėl produktų, kurių lygiavertiškumas nustatytas („Taip-1“), abiejų šalių mikrobiologinio stebėsenos ir tyrimo sistemos, taikomos žuvininkystės ir pieno produktams, yra lygiavertės, tačiau pripažino, kad mikrobiologiniai kriterijai gali skirtis. Už atitiktį konkretiems importuojančiosios šalies maisto saugos kriterijams atsakingi eksportuojantys veiklos vykdytojai. Šalys rekomendavo į Susitarimo V priedo 5 skirsnio 27 skyrių įtraukti dalį, kurioje būtų išdėstytos nuostatos dėl mikrobiologinės stebėsenos ir tyrimo sistemos. Remiantis lygiavertiškumo statusu, dėl kurio Šalys susitarė anksčiau, šios nuostatos taip pat taikomos mėsos sektoriui;

| (19) | remdamosi vertinimu Šalys padarė išvadą, kad abiejų šalių įmonių įtraukimo į sąrašą sistemos yra lygiavertės. Todėl Šalys rekomendavo į Susitarimo V priedo 5 skirsnio 27 skyrių įtraukti dalį, kurioje būtų išdėstytos nuostatos dėl supaprastintos įtraukimo į sąrašą procedūros, taikomos Naujosios Zelandijos įmonėms, gaminančioms eksportuoti į Sąjungą skirtus gyvūninius produktus. Tai taikoma produktams, kurių lygiavertiškumas tinkamumo žmonių maistui srityje nustatytas; |
| --- | --- |

(19)

remdamosi vertinimu Šalys padarė išvadą, kad abiejų šalių įmonių įtraukimo į sąrašą sistemos yra lygiavertės. Todėl Šalys rekomendavo į Susitarimo V priedo 5 skirsnio 27 skyrių įtraukti dalį, kurioje būtų išdėstytos nuostatos dėl supaprastintos įtraukimo į sąrašą procedūros, taikomos Naujosios Zelandijos įmonėms, gaminančioms eksportuoti į Sąjungą skirtus gyvūninius produktus. Tai taikoma produktams, kurių lygiavertiškumas tinkamumo žmonių maistui srityje nustatytas;

| (20) | Sąjunga iš dalies pakeitė savo importo sąlygas dėl galvijų spongiforminės encefalopatijos (GSE), išdėstytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 999/2001 (15). Siekdamos, kad į tuos pakeitimus būtų atsižvelgta, Šalys rekomendavo atnaujinti Susitarimo V priedo 5 skirsnio 28 skyrių („Kitos sertifikavimo nuostatos“); |
| --- | --- |

(20)

Sąjunga iš dalies pakeitė savo importo sąlygas dėl galvijų spongiforminės encefalopatijos (GSE), išdėstytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 999/2001 (15). Siekdamos, kad į tuos pakeitimus būtų atsižvelgta, Šalys rekomendavo atnaujinti Susitarimo V priedo 5 skirsnio 28 skyrių („Kitos sertifikavimo nuostatos“);

| (21) | Šalys pasiūlė Susitarimo V priedo 5 skirsnio 28 skyriuje neišvardyti valstybių narių ir jų regionų, kuriuose nenustatyta IGR ir kuriuose taikomos patvirtintos kontrolės programos, o verčiau į tą 28 skyrių įtraukti nuorodą į Komisijos sprendimą 2004/558/EB (16), kuriame pripažįstamos tos valstybės narės ir jų regionai bei pateikiamas jų sąrašas; |
| --- | --- |

(21)

Šalys pasiūlė Susitarimo V priedo 5 skirsnio 28 skyriuje neišvardyti valstybių narių ir jų regionų, kuriuose nenustatyta IGR ir kuriuose taikomos patvirtintos kontrolės programos, o verčiau į tą 28 skyrių įtraukti nuorodą į Komisijos sprendimą 2004/558/EB (16), kuriame pripažįstamos tos valstybės narės ir jų regionai bei pateikiamas jų sąrašas;

| (22) | Šalys pasiūlė Susitarimo V priedo 5 skirsnio 28 skyriuje neišvardyti valstybių narių ir jų regionų, kuriuose nenustatyta Aujeskio ligos ir kuriuose taikomos patvirtintos kontrolės programos, o verčiau į tą 28 skyrių įtraukti nuorodą į Komisijos sprendimą 2008/185/EB (17), kuriame pripažįstamos tos valstybės narės ir jų regionai bei pateikiamas jų sąrašas; |
| --- | --- |

(22)

Šalys pasiūlė Susitarimo V priedo 5 skirsnio 28 skyriuje neišvardyti valstybių narių ir jų regionų, kuriuose nenustatyta Aujeskio ligos ir kuriuose taikomos patvirtintos kontrolės programos, o verčiau į tą 28 skyrių įtraukti nuorodą į Komisijos sprendimą 2008/185/EB (17), kuriame pripažįstamos tos valstybės narės ir jų regionai bei pateikiamas jų sąrašas;

| (23) | Šalys rekomendavo į Susitarimo V priedo 5 skirsnio 28 skyrių įtraukti patvirtinimą sertifikatu dėl klasikinio kiaulių maro (KKM), taikomą iš Sąjungos į Naująją Zelandiją eksportuojamiems produktams iš laukinių kiaulių; |
| --- | --- |

(23)

Šalys rekomendavo į Susitarimo V priedo 5 skirsnio 28 skyrių įtraukti patvirtinimą sertifikatu dėl klasikinio kiaulių maro (KKM), taikomą iš Sąjungos į Naująją Zelandiją eksportuojamiems produktams iš laukinių kiaulių;

| (24) | siekdamos nuoseklumo su Susitarimo V priedo 5 skirsnio 28 skyriumi Šalys rekomendavo visoje to priedo 29 skyriaus lentelėje („Ligų kontrolės priemonės, dėl kurių susitarė abi šalys“) vartoti terminą „patvirtinimas“; |
| --- | --- |

(24)

siekdamos nuoseklumo su Susitarimo V priedo 5 skirsnio 28 skyriumi Šalys rekomendavo visoje to priedo 29 skyriaus lentelėje („Ligų kontrolės priemonės, dėl kurių susitarė abi šalys“) vartoti terminą „patvirtinimas“;

| (25) | Šalys rekomendavo padalyti Susitarimo V priedo 5 skirsnio 29 skyrių į dvi dalis – 29.A dalį („Statusas dėl konkrečių ligų, dėl kurio susitarė abi šalys“), į kurią būtų įtrauktas dabartinis 29 skyrius, ir naują 29.B dalį („Ligų kontrolės priemonės, dėl kurių susitarė abi šalys ir kurios taikomos nustačius konkrečios ligos protrūkį“); |
| --- | --- |

(25)

Šalys rekomendavo padalyti Susitarimo V priedo 5 skirsnio 29 skyrių į dvi dalis – 29.A dalį („Statusas dėl konkrečių ligų, dėl kurio susitarė abi šalys“), į kurią būtų įtrauktas dabartinis 29 skyrius, ir naują 29.B dalį („Ligų kontrolės priemonės, dėl kurių susitarė abi šalys ir kurios taikomos nustačius konkrečios ligos protrūkį“);

| (26) | dėl Susitarimo 6 straipsnio („Pritaikymas prie regioninių sąlygų“) Šalys rekomenduoja į Susitarimo V priedo 5 skirsnio 29.B dalį įtraukti bendras prekybos sąlygas, taikomas tam tikriems gyvūniniams produktams, nustačius konkrečios ligos protrūkį Šalių teritorijose; |
| --- | --- |

(26)

dėl Susitarimo 6 straipsnio („Pritaikymas prie regioninių sąlygų“) Šalys rekomenduoja į Susitarimo V priedo 5 skirsnio 29.B dalį įtraukti bendras prekybos sąlygas, taikomas tam tikriems gyvūniniams produktams, nustačius konkrečios ligos protrūkį Šalių teritorijose;

| (27) | siekdamos supaprastinti Susitarimo VII priede išdėstytas sertifikavimo nuostatas ir sudaryti palankesnes sąlygas pereiti prie elektroninio sertifikavimo, Šalys rekomendavo iš dalies pakeisti to priedo 1 skirsnį – numatyti galimybę sumažinti sertifikatų pavyzdžių skaičių mažinant reikalaujamų patvirtinimų skaičių. Be to, Šalys rekomendavo, kad dėl būtinybės pateikti nuorodas į eksportuojančiosios šalies teisės aktus, kaip nustatyta Susitarimo V priede, turėtų spręsti importuojančioji šalis; |
| --- | --- |

(27)

siekdamos supaprastinti Susitarimo VII priede išdėstytas sertifikavimo nuostatas ir sudaryti palankesnes sąlygas pereiti prie elektroninio sertifikavimo, Šalys rekomendavo iš dalies pakeisti to priedo 1 skirsnį – numatyti galimybę sumažinti sertifikatų pavyzdžių skaičių mažinant reikalaujamų patvirtinimų skaičių. Be to, Šalys rekomendavo, kad dėl būtinybės pateikti nuorodas į eksportuojančiosios šalies teisės aktus, kaip nustatyta Susitarimo V priede, turėtų spręsti importuojančioji šalis;

| (28) | Šalys paaiškino, kad sveikatos (sveikumo) patvirtinimo pavyzdys, kaip nustatyta Susitarimo VII priedo 1 skirsnyje, gali būti naudojamas, jei gyvo gyvūno arba produkto lygiavertiškumo statusas yra „Taip (1)“ tik tinkamumo žmonių maistui ar gyvūnų sveikatos srityje, o sertifikavimo lygiavertiškumas nebūtinas. Todėl Šalys rekomendavo iš dalies pakeisti to priedo 1 skirsnį, įskaitant nuostatą dėl patvirtinimo, taikomo po siuntos išsiuntimo datos išduotiems sertifikatams, pavyzdžio, kad šis būtų naudojamas tik gyviems gyvūnams ir produktams, kurių sertifikavimo sistemų lygiavertiškumas nustatytas Susitarimo V priedo 5 skirsnio 27 skyriuje; |
| --- | --- |

(28)

Šalys paaiškino, kad sveikatos (sveikumo) patvirtinimo pavyzdys, kaip nustatyta Susitarimo VII priedo 1 skirsnyje, gali būti naudojamas, jei gyvo gyvūno arba produkto lygiavertiškumo statusas yra „Taip (1)“ tik tinkamumo žmonių maistui ar gyvūnų sveikatos srityje, o sertifikavimo lygiavertiškumas nebūtinas. Todėl Šalys rekomendavo iš dalies pakeisti to priedo 1 skirsnį, įskaitant nuostatą dėl patvirtinimo, taikomo po siuntos išsiuntimo datos išduotiems sertifikatams, pavyzdžio, kad šis būtų naudojamas tik gyviems gyvūnams ir produktams, kurių sertifikavimo sistemų lygiavertiškumas nustatytas Susitarimo V priedo 5 skirsnio 27 skyriuje;

| (29) | Šalys rekomendavo VII priedo 1 skirsnyje nustatyti tam tikrų Susitarimo V priede išdėstytų papildomų neprivalomų nuostatų, kurios bus įtrauktos į sertifikatą, teisinį pagrindą. Šis pakeitimas susijęs su to priedo 5 skirsnio 28 skyriuje aprašytais papildomais patvirtinimais ir, jei kalbama apie Sąjungos eksportą į Naująją Zelandiją, papildomu patvirtinimu „gyvūniniu produktu galima prekiauti Sąjungoje netaikant apribojimų“; |
| --- | --- |

(29)

Šalys rekomendavo VII priedo 1 skirsnyje nustatyti tam tikrų Susitarimo V priede išdėstytų papildomų neprivalomų nuostatų, kurios bus įtrauktos į sertifikatą, teisinį pagrindą. Šis pakeitimas susijęs su to priedo 5 skirsnio 28 skyriuje aprašytais papildomais patvirtinimais ir, jei kalbama apie Sąjungos eksportą į Naująją Zelandiją, papildomu patvirtinimu „gyvūniniu produktu galima prekiauti Sąjungoje netaikant apribojimų“;

| (30) | siekdamos supaprastinti Susitarimo VII priedo 2 skirsnyje išdėstytas sertifikavimo nuostatas ir sudaryti palankesnes sąlygas pereiti prie elektroninio sertifikavimo, Šalys rekomendavo, kad į sertifikatus nebereikėtų įtraukti paaiškinimų, kaip juos pildyti, bei su siunta nesusijusių patvirtinimų. Be to, Šalys rekomendavo leisti šiek tiek keisti sertifikato pavyzdžio formatą; |
| --- | --- |

(30)

siekdamos supaprastinti Susitarimo VII priedo 2 skirsnyje išdėstytas sertifikavimo nuostatas ir sudaryti palankesnes sąlygas pereiti prie elektroninio sertifikavimo, Šalys rekomendavo, kad į sertifikatus nebereikėtų įtraukti paaiškinimų, kaip juos pildyti, bei su siunta nesusijusių patvirtinimų. Be to, Šalys rekomendavo leisti šiek tiek keisti sertifikato pavyzdžio formatą;

| (31) | abi šalys sukūrė elektroninio sertifikavimo sistemas bei duomenų perdavimo kanalą, kuriuo galima perduoti duomenis tarp Naujosios Zelandijos E-cert ir Sąjungos TRACES sistemų ir taip sudaryti sąlygas elektroniniu būdu pateikti Naujosios Zelandijos į Sąjungą eksportuojamų produktų sertifikatus. Kadangi šiuo elektroniniu sertifikavimu suteikiamos garantijos yra lygiavertės popieriniams sertifikatams, Šalys rekomendavo iš dalies pakeisti Susitarimo VII priedą ir nustatyti teisinį mechanizmą, kuriuo būtų leidžiama taikyti tik elektroninį sertifikavimą; |
| --- | --- |

(31)

abi šalys sukūrė elektroninio sertifikavimo sistemas bei duomenų perdavimo kanalą, kuriuo galima perduoti duomenis tarp Naujosios Zelandijos E-cert ir Sąjungos TRACES sistemų ir taip sudaryti sąlygas elektroniniu būdu pateikti Naujosios Zelandijos į Sąjungą eksportuojamų produktų sertifikatus. Kadangi šiuo elektroniniu sertifikavimu suteikiamos garantijos yra lygiavertės popieriniams sertifikatams, Šalys rekomendavo iš dalies pakeisti Susitarimo VII priedą ir nustatyti teisinį mechanizmą, kuriuo būtų leidžiama taikyti tik elektroninį sertifikavimą;

| (32) | Šalys pakartotinai įvertino gyvų gyvūnų ir gyvūninių produktų tikrinimus pasienyje, nustatytus Susitarimo VIII priedo A skirsnyje. Šalys rekomendavo nustatyti 100 % atitikties tikrinimo lygį – Šalys šią normą gali taikyti savo nuožiūra. Šalys taip pat rekomendavo nustatyti teisinį pagrindą, kuriuo tikrinimų pasienyje veiksmai būtų pavedami vykdyti atsakingam asmeniui arba agentūrai. Atsižvelgdamos į aukštą dvišalės prekybos veiklos rezultatų ir patikimumo lygį, Šalys rekomendavo nuo 2 % iki 1 % sumažinti žmonėms vartoti skirtų gyvūninių produktų fizinių tikrinimų dažnumą. Šalys taip pat paaiškino, kad, kiek tai susiję su fizinių tikrinimų dažnumu, žmonėms vartoti skirti gyvi gyvūnai patenka į tą pačią kategoriją kaip žmonėms vartoti skirti gyvūniniai produktai, todėl jos rekomendavo to priedo A skirsnio 2 skyriuje, kurio pavadinimas „Fiziniai patikrinimai“ buvo iš dalies pakeistas ir dabar yra „Fiziniai tikrinimai (įskaitant atsitiktinius arba tikslinius tikrinimus)“, prieš „gyvūniniai produktai, skirti žmonėms vartoti“ įrašyti žodžius „Gyvi gyvūnai“; |
| --- | --- |

(32)

Šalys pakartotinai įvertino gyvų gyvūnų ir gyvūninių produktų tikrinimus pasienyje, nustatytus Susitarimo VIII priedo A skirsnyje. Šalys rekomendavo nustatyti 100 % atitikties tikrinimo lygį – Šalys šią normą gali taikyti savo nuožiūra. Šalys taip pat rekomendavo nustatyti teisinį pagrindą, kuriuo tikrinimų pasienyje veiksmai būtų pavedami vykdyti atsakingam asmeniui arba agentūrai. Atsižvelgdamos į aukštą dvišalės prekybos veiklos rezultatų ir patikimumo lygį, Šalys rekomendavo nuo 2 % iki 1 % sumažinti žmonėms vartoti skirtų gyvūninių produktų fizinių tikrinimų dažnumą. Šalys taip pat paaiškino, kad, kiek tai susiję su fizinių tikrinimų dažnumu, žmonėms vartoti skirti gyvi gyvūnai patenka į tą pačią kategoriją kaip žmonėms vartoti skirti gyvūniniai produktai, todėl jos rekomendavo to priedo A skirsnio 2 skyriuje, kurio pavadinimas „Fiziniai patikrinimai“ buvo iš dalies pakeistas ir dabar yra „Fiziniai tikrinimai (įskaitant atsitiktinius arba tikslinius tikrinimus)“, prieš „gyvūniniai produktai, skirti žmonėms vartoti“ įrašyti žodžius „Gyvi gyvūnai“;

| (33) | pakartotinai įvertinusios patikros mokesčius už tikrinimus pasienyje, Šalys rekomendavo atnaujinti šiuos mokesčius Susitarimo VIII priedo B skirsnyje. Dėl Naujosios Zelandijos eksporto į Sąjungą Šalys rekomendavo, kad patikros mokesčiai būtų taikomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 (18) V priedą ir sumažinami 22,5 % Ši sumažinimo norma apskaičiuota vadovaujantis prielaida, kad Naujosios Zelandijos importo fizinių tikrinimų norma sudaro tik 10 % įprastos kitoms trečiosioms šalims taikomų fizinių patikrinimų normos, ir laikant, kad fizinių tikrinimų išlaidos sudaro 25 % bendrų mokesčių išlaidų. Kalbant apie Sąjungos eksportą į Naująją Zelandiją, skirtingi mokesčiai taikomi, kai atliekami siuntų dokumentų ir atitikties tikrinimai ir kai papildomai atliekami ir fiziniai tikrinimai. Taip pat nustatytas Naujosios Zelandijos patikros mokesčių koregavimas dėl infliacijos; |
| --- | --- |

(33)

pakartotinai įvertinusios patikros mokesčius už tikrinimus pasienyje, Šalys rekomendavo atnaujinti šiuos mokesčius Susitarimo VIII priedo B skirsnyje. Dėl Naujosios Zelandijos eksporto į Sąjungą Šalys rekomendavo, kad patikros mokesčiai būtų taikomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 (18) V priedą ir sumažinami 22,5 % Ši sumažinimo norma apskaičiuota vadovaujantis prielaida, kad Naujosios Zelandijos importo fizinių tikrinimų norma sudaro tik 10 % įprastos kitoms trečiosioms šalims taikomų fizinių patikrinimų normos, ir laikant, kad fizinių tikrinimų išlaidos sudaro 25 % bendrų mokesčių išlaidų. Kalbant apie Sąjungos eksportą į Naująją Zelandiją, skirtingi mokesčiai taikomi, kai atliekami siuntų dokumentų ir atitikties tikrinimai ir kai papildomai atliekami ir fiziniai tikrinimai. Taip pat nustatytas Naujosios Zelandijos patikros mokesčių koregavimas dėl infliacijos;

| (34) | Susitarimo prieduose pateiktos nuorodos į teisės aktus yra pasenusios, nes pasikeitė abiejų šalių teisės aktai. Todėl abi šalys rekomendavo atnaujinti tuose prieduose pateiktas nuorodas į Sąjungos ir Naujosios Zelandijos teisės aktus; |
| --- | --- |

(34)

Susitarimo prieduose pateiktos nuorodos į teisės aktus yra pasenusios, nes pasikeitė abiejų šalių teisės aktai. Todėl abi šalys rekomendavo atnaujinti tuose prieduose pateiktas nuorodas į Sąjungos ir Naujosios Zelandijos teisės aktus;

| (35) | Jungtinis vadybos komitetas per savo posėdžius ir telefonines konferencijas, vykusius 2009 m. kovo 30–31 d., 2010 m. birželio 24 d., 2011 m. kovo 24 d., 2012 m. gegužės 29–30 d. ir 2013 m. gruodžio 12 d., rekomendavo atlikti pasiūlytus Susitarimo II, V, VII ir VIII priedų pakeitimus; |
| --- | --- |

(35)

Jungtinis vadybos komitetas per savo posėdžius ir telefonines konferencijas, vykusius 2009 m. kovo 30–31 d., 2010 m. birželio 24 d., 2011 m. kovo 24 d., 2012 m. gegužės 29–30 d. ir 2013 m. gruodžio 12 d., rekomendavo atlikti pasiūlytus Susitarimo II, V, VII ir VIII priedų pakeitimus;

| (36) | atsižvelgiant į šias rekomendacijas tikslinga iš dalies pakeisti atitinkamas Susitarimo II, V, VII ir VIII priedų nuostatas; |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgiant į šias rekomendacijas tikslinga iš dalies pakeisti atitinkamas Susitarimo II, V, VII ir VIII priedų nuostatas;

| (37) | pagal Susitarimo 16 straipsnį dėl priedų pakeitimų susitariama bendrai ir Šalys tai gali padaryti pasikeisdamos laiškais; |
| --- | --- |

(37)

pagal Susitarimo 16 straipsnį dėl priedų pakeitimų susitariama bendrai ir Šalys tai gali padaryti pasikeisdamos laiškais;

| (38) | todėl rekomenduojami Susitarimo II, V, VII ir VIII priedų pakeitimai turėtų būti patvirtinti Sąjungos vardu; |
| --- | --- |

(38)

todėl rekomenduojami Susitarimo II, V, VII ir VIII priedų pakeitimai turėtų būti patvirtinti Sąjungos vardu;

| (39) | pagal Susitarimo 18 straipsnio 3 dalį sutarti Susitarimo priedų pakeitimai turėtų įsigalioti pirmą kito mėnesio dieną praėjus vienam mėnesiui po to, kai Šalys viena kitai raštu praneša, kad atitinkamos pakeitimams patvirtinti būtinos jų vidinės procedūros yra baigtos; |
| --- | --- |

(39)

pagal Susitarimo 18 straipsnio 3 dalį sutarti Susitarimo priedų pakeitimai turėtų įsigalioti pirmą kito mėnesio dieną praėjus vienam mėnesiui po to, kai Šalys viena kitai raštu praneša, kad atitinkamos pakeitimams patvirtinti būtinos jų vidinės procedūros yra baigtos;

| (40) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(40)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Remiantis Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl sanitarinių priemonių, taikomų prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais, 16 straipsniu įsteigto Jungtinio vadybos komiteto rekomendacijomis, Europos Sąjungos vardu patvirtinami to susitarimo II, V, VII ir VIII priedų pakeitimai.

Pasikeitimo laiškais, kuriuo sudaromas Susitarimas su Naująja Zelandija, tekstas, įskaitant Susitarimo II, V, VII ir VIII priedų pakeitimus, pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Sveikatos ir maisto saugos generalinis direktorius šiuo sprendimu įgaliojamas Europos Sąjungos vardu pasirašyti laišką, kad jis taptų privalomas Europos Sąjungai.

3 straipsnis

Susitarimas pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiami minėti priedai, ir jo įsigaliojimo data skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 18 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 57, 1997 2 26, p. 4.

1

(2)  1972 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 72/462/EEB dėl sveikatos ir veterinarinio patikrinimo problemų importuojant galvijus, kiaules ir šviežią mėsą iš trečiųjų šalių (OL L 302, 1972 12 31, p. 28).

2

(3)  2004 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 2004/68/EB, nustatanti gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias tam tikrų kanopinių gyvūnų importą į ir tranzitą per Bendriją, iš dalies keičianti direktyvas 90/426/EEB ir 92/65/EEB ir pakeičianti Direktyvą 72/462/EEB (OL L 139, 2004 4 30, p. 321).

3

(4)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 854/2004, nustatantis specialiąsias gyvūninės kilmės produktų, skirtų vartoti žmonėms, oficialios kontrolės taisykles (OL L 139, 2004 4 30, p. 206).

4

(5)  2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyva 2002/99/EB, nustatanti gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą ir importą (OL L 18, 2003 1 23, p. 11).

5

(6)  2002 m. gruodžio 30 d. Komisijos sprendimas 2003/24/EB dėl integruotos kompiuterinės veterinarijos sistemos sukūrimo (OL L 8, 2003 1 14, p. 44).

6

(7)  2013 m. spalio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2013/503/ES, kuriuo Sąjungos dalys pripažįstamos neužkrėstomis bičių varoze ir nustatomos papildomos garantijos, reikalingos Sąjungos vidaus prekybai ir importui, kad būtų apsaugotas šių dalių kaip neužkrėstų varoze statusas (OL L 273, 2013 10 15, p. 38).

7

(8)  2010 m. gegužės 6 d. Komisijos sprendimas 2010/270/ES, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 92/65/EEB E priedo 1 ir 2 dalys dėl pavyzdinių sveikatos sertifikatų ūkiuose auginamiems gyvūnams ir bitėms bei kamanėms (OL L 118, 2010 5 12, p. 56).

8

(9)  2011 m. sausio 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 15/2011, kuriuo dėl pripažintų jūrinių biotoksinų gyvuose dvigeldžiuose moliuskuose tyrimo metodų iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2074/2005 (OL L 6, 2011 1 11, p. 3).

9

(10)  2002 m. spalio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1774/2002, nustatantis sveikatos taisykles gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms (OL L 273, 2002 10 10, p. 1).

10

(11)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).

11

(12)  2011 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 142/2011, kuriuo įgyvendinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės, ir Tarybos direktyva 97/78/EB dėl tam tikrų mėginių ir priemonių, kuriems netaikomi veterinariniai tikrinimai pasienyje pagal tą direktyvą (OL L 54, 2011 2 26, p. 1).

12

(13)  2004 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 668/2004, iš dalies keičiantis kai kuriuos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1774/2002 priedus dėl gyvūninės kilmės šalutinių produktų importo iš trečiųjų šalių (OL L 112, 2004 4 19, p. 1).

13

(14)  2003 m. sausio 24 d. Komisijos sprendimas 2003/56/EB dėl sveikatos sertifikatų importuojant gyvus gyvūnus ir gyvūninės kilmės produktus iš Naujosios Zelandijos (OL L 22, 2003 1 25, p. 38).

14

(15)  2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 999/2001, nustatantis tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (OL L 147, 2001 5 31, p. 1).

15

(16)  2004 m. liepos 15 d. Komisijos sprendimas 2004/558/EB dėl Tarybos direktyvos 64/432/EEB dėl papildomų Bendrijos galvijų vidaus prekybos garantijų, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu, ir infekcijos likvidavimo programų, pateiktų atitinkamų valstybių narių, patvirtinimo įgyvendinimo (OL L 249, 2004 7 23, p. 20).

16

(17)  2008 m. vasario 21 d. Komisijos sprendimas 2008/185/EB dėl papildomų garantijų, susijusių su Aujeskio liga, Bendrijos vidaus prekybai kiaulėmis, ir kriterijų, pateikiant informaciją apie šią ligą (OL L 59, 2008 3 4, p. 19).

17

(18)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (OL L 165, 2004 4 30, p. 1).

18

---

PRIEDAS

SUSITARIMAS PASIKEIČIANT LAIŠKAIS

kuriuo sudaromas Susitarimas su Naująja Zelandija dėl 1996 m. gruodžio 17 d. Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl sanitarinių priemonių, taikomų prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais, II, V, VII ir VIII priedų pakeitimų

2015 m. kovo 23 d.

Gerb. p. Roche,

remdamasis 1996 m. gruodžio 17 d.Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl sanitarinių priemonių, taikomų prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais, 16 straipsnio 2 dalimi, turiu garbės pasiūlyti šiuos Susitarimo II, V, VII ir VIII priedų pakeitimus:

pakeisti II, V, VII ir VIII priedų tekstą atitinkamais prie šio laiško pridedamais II, V, VII ir VIII priedų tekstais, kaip rekomendavo Susitarimo 16 straipsnio 1 dalimi įsteigtas Jungtinis vadybos komitetas.

Būčiau dėkingas, jei galėtumėte patvirtinti, kad Naujoji Zelandija sutinka su tokiais Susitarimo priedų pakeitimais.

Remdamasis Susitarimo 18 straipsnio 3 dalimi, taip pat turiu garbės pranešti, kad Europos Sąjungos pakeitimų patvirtinimo procedūra yra baigta.

Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.

Europos Sąjungos vardu

Ladislav MIKO

2015 m. kovo 31 d.

Gerb. p. Miko,

turiu garbės priminti Jūsų laišką, kuriame išsamiai išdėstyti 1996 m. gruodžio 17 d.Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl sanitarinių priemonių, taikomų prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais, II, V, VII ir VIII priedų siūlomi pakeitimai.

Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl sanitarinių priemonių, taikomų prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais

Šiuo atžvilgiu patvirtinu, kad Naujoji Zelandija sutinka su siūlomais pakeitimais, kuriuos rekomendavo Susitarimo 16 straipsnio 1 dalimi įsteigtas Jungtinis vadybos komitetas ir kurių kopija pridedama prie šio laiško.

Remdamasi Susitarimo 18 straipsnio 3 dalimi, taip pat turiu garbės pranešti, kad Naujosios Zelandijos pakeitimų patvirtinimo procedūra yra baigta.

Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.

Pagarbiai

Naujosios Zelandijos kompetentingos institucijos vardu

Deborah ROCHE

Generalinio direktoriaus pavaduotoja politikai ir prekybai

II PRIEDAS

ATSAKINGOS INSTITUCIJOS

A DALIS

Naujoji Zelandija

Pirminių ūkio sektorių ministerija yra atsakinga už sanitarijos ir veterinarijos reikalų kontrolę.

| — | Kiek tai susiję su eksportu į Europos Sąjungą, Pirminių ūkio sektorių ministerija yra atsakinga už sanitarinių (maisto saugos) ir gyvūnų sveikatos (zoosanitarinių) standartų ir reikalavimų bei veterinarijos sertifikatų, kuriais patvirtinama atitiktis sutartiems sanitariniams ir zoosanitariniams standartams ir reikalavimams, nustatymą. |
| --- | --- |

—

Kiek tai susiję su eksportu į Europos Sąjungą, Pirminių ūkio sektorių ministerija yra atsakinga už sanitarinių (maisto saugos) ir gyvūnų sveikatos (zoosanitarinių) standartų ir reikalavimų bei veterinarijos sertifikatų, kuriais patvirtinama atitiktis sutartiems sanitariniams ir zoosanitariniams standartams ir reikalavimams, nustatymą.

| — | Kiek tai susiję su importu į Naująją Zelandiją, Pirminių ūkio sektorių ministerija yra atsakinga už sanitarinių (maisto saugos) ir gyvūnų sveikatos (zoosanitarinių) standartų ir reikalavimų nustatymą. |
| --- | --- |

—

Kiek tai susiję su importu į Naująją Zelandiją, Pirminių ūkio sektorių ministerija yra atsakinga už sanitarinių (maisto saugos) ir gyvūnų sveikatos (zoosanitarinių) standartų ir reikalavimų nustatymą.

B DALIS

Europos Sąjunga

Kontrolę vykdo atskirų valstybių narių nacionalinės tarnybos ir Europos Komisija. Šiuo atžvilgiu taikomos toliau išdėstytos nuostatos.

| — | Kiek tai susiję su eksportu į Naująją Zelandiją, valstybės narės yra atsakingos už gamybos sąlygų ir reikalavimų kontrolę, įskaitant privalomas patikras ir (arba) auditą, bei veterinarijos sertifikatų, kuriais patvirtinama atitiktis sutartiems standartams ir reikalavimams, išdavimą. |
| --- | --- |

—

Kiek tai susiję su eksportu į Naująją Zelandiją, valstybės narės yra atsakingos už gamybos sąlygų ir reikalavimų kontrolę, įskaitant privalomas patikras ir (arba) auditą, bei veterinarijos sertifikatų, kuriais patvirtinama atitiktis sutartiems standartams ir reikalavimams, išdavimą.

| — | Kiek tai susiję su importu į Europos Sąjungą, Europos Komisija yra atsakinga už visapusišką kontrolės sistemų koordinavimą, patikras ir (arba) auditą, taip pat už teisėkūros veiksmus, kurie yra būtini vienodam standartų ir reikalavimų taikymui vidaus rinkoje užtikrinti. |
| --- | --- |

—

Kiek tai susiję su importu į Europos Sąjungą, Europos Komisija yra atsakinga už visapusišką kontrolės sistemų koordinavimą, patikras ir (arba) auditą, taip pat už teisėkūros veiksmus, kurie yra būtini vienodam standartų ir reikalavimų taikymui vidaus rinkoje užtikrinti.

V PRIEDAS

SANITARINIŲ PRIEMONIŲ PRIPAŽINIMAS

Žodynėlis

| Taip (1) | Dėl lygiavertiškumo susitarta. Turi būti naudojami VII priedo 1 skirsnio a dalyje nurodyti sveikatos (sveikumo) patvirtinimų pavyzdžiai. ES gali nustatyti savo sertifikatus, skirtus iš Naujosios Zelandijos importuojamiems gyviems gyvūnams ir gyvūniniams produktams, kuriems TRACES sistemoje nurodomas statusas „Taip-1“, naudojant pavyzdį, dėl kurio susitarė abi šalys. |
| --- | --- |
| Taip (2) | Dėl lygiavertiškumo susitarta iš esmės. Turi būti išspręsti kai kurie konkretūs klausimai. Turi būti naudojami importuojančiosios šalies veterinarijos sertifikato arba veterinarijos dokumentų pavyzdžiai. |
| Taip (3) | Lygiavertiškumas laikantis importuojančiosios šalies reikalavimų. Turi būti naudojami importuojančiosios šalies veterinarijos sertifikato arba veterinarijos dokumentų pavyzdžiai. |
| NV | Neįvertinta. Turi būti naudojami importuojančiosios šalies veterinarijos sertifikato arba veterinarijos dokumentų pavyzdžiai. |
| V | Šiuo metu vertinama – vyksta svarstymas. Turi būti naudojami importuojančiosios šalies veterinarijos sertifikato arba veterinarijos dokumentų pavyzdžiai. |
| [] | Neatidėliotinai spręstini klausimai |
| Ne | Nelygiavertis ir (arba) reikia atlikti papildomą vertinimą. Prekiauti galima, jei eksportuojančioji šalis laikosi importuojančiosios šalies reikalavimų. |
| N.A. | Netaikoma |
| AKM | Afrikinis kiaulių maras |
| GSE | Galvijų spongiforminė encefalopatija |
| MLL | Mėlynojo liežuvio liga |
| C | pagal Celsijų |
| KGPP | Kontaginė galvijų pleuropneumonija |
| KKM | Klasikinis kiaulių maras |
| ES, NZ | Europos Sąjunga, Naujoji Zelandija |
| E-Cert | Naujosios Zelandijos elektroninio duomenų perdavimo sistema, skirta eksportuojamų gyvūnų sveikatai ir gyvūninių produktų sveikumui sertifikuoti |
| AIA | Arklių infekcinė anemija |
| SNL | Snukio ir nagų liga |
| PPM | Prekių ir paslaugų mokestis |
| LPPG | Labai patogeniškas paukščių gripas, apie kurį pranešama |
| HTST | Aukštos temperatūros trumpalaikis pasterizavimas |
| IGR | Infekcinis galvijų rinotracheitas |
| MPPG | Mažai patogeniškas paukščių gripo virusas, apie kurį pranešama |
| ŽL | Žvynelinė liga |
| min | Minutė (-ės) |
| NL | Niukaslo liga |
| Nėra | Specialių sąlygų nėra |
| OIE | Tarptautinis epizootijų biuras |
| PGB | Perdirbti gyvūniniai baltymai |
| SAM | Smulkių atrajotojų maras |
| KRKS | Kiaulių reprodukcijos ir kvėpavimo sindromas |
| GM | Galvijų maras |
| VKL | Vezikulinė kiaulių liga |
| TRACES | ES elektroninio duomenų perdavimo sistema, skirta (eksportuojamų) gyvūnų sveikatai ir gyvūninių produktų sveikumui sertifikuoti |
| USE | Užkrečiama spongiforminė encefalopatija |
| UAT | Ultraaukšta temperatūra |
| VS | Vezikulinis stomatitas |

Taip (1)

Dėl lygiavertiškumo susitarta. Turi būti naudojami VII priedo 1 skirsnio a dalyje nurodyti sveikatos (sveikumo) patvirtinimų pavyzdžiai. ES gali nustatyti savo sertifikatus, skirtus iš Naujosios Zelandijos importuojamiems gyviems gyvūnams ir gyvūniniams produktams, kuriems TRACES sistemoje nurodomas statusas „Taip-1“, naudojant pavyzdį, dėl kurio susitarė abi šalys.

Taip (2)

Dėl lygiavertiškumo susitarta iš esmės. Turi būti išspręsti kai kurie konkretūs klausimai. Turi būti naudojami importuojančiosios šalies veterinarijos sertifikato arba veterinarijos dokumentų pavyzdžiai.

Taip (3)

Lygiavertiškumas laikantis importuojančiosios šalies reikalavimų. Turi būti naudojami importuojančiosios šalies veterinarijos sertifikato arba veterinarijos dokumentų pavyzdžiai.

NV

Neįvertinta. Turi būti naudojami importuojančiosios šalies veterinarijos sertifikato arba veterinarijos dokumentų pavyzdžiai.

V

Šiuo metu vertinama – vyksta svarstymas. Turi būti naudojami importuojančiosios šalies veterinarijos sertifikato arba veterinarijos dokumentų pavyzdžiai.

[]

Neatidėliotinai spręstini klausimai

Ne

Nelygiavertis ir (arba) reikia atlikti papildomą vertinimą. Prekiauti galima, jei eksportuojančioji šalis laikosi importuojančiosios šalies reikalavimų.

N.A.

Netaikoma

AKM

Afrikinis kiaulių maras

GSE

Galvijų spongiforminė encefalopatija

MLL

Mėlynojo liežuvio liga

C

pagal Celsijų

KGPP

Kontaginė galvijų pleuropneumonija

KKM

Klasikinis kiaulių maras

ES, NZ

Europos Sąjunga, Naujoji Zelandija

E-Cert

Naujosios Zelandijos elektroninio duomenų perdavimo sistema, skirta eksportuojamų gyvūnų sveikatai ir gyvūninių produktų sveikumui sertifikuoti

AIA

Arklių infekcinė anemija

SNL

Snukio ir nagų liga

PPM

Prekių ir paslaugų mokestis

LPPG

Labai patogeniškas paukščių gripas, apie kurį pranešama

HTST

Aukštos temperatūros trumpalaikis pasterizavimas

IGR

Infekcinis galvijų rinotracheitas

MPPG

Mažai patogeniškas paukščių gripo virusas, apie kurį pranešama

ŽL

Žvynelinė liga

min

Minutė (-ės)

NL

Niukaslo liga

Nėra

Specialių sąlygų nėra

OIE

Tarptautinis epizootijų biuras

PGB

Perdirbti gyvūniniai baltymai

SAM

Smulkių atrajotojų maras

KRKS

Kiaulių reprodukcijos ir kvėpavimo sindromas

GM

Galvijų maras

VKL

Vezikulinė kiaulių liga

TRACES

ES elektroninio duomenų perdavimo sistema, skirta (eksportuojamų) gyvūnų sveikatai ir gyvūninių produktų sveikumui sertifikuoti

USE

Užkrečiama spongiforminė encefalopatija

UAT

Ultraaukšta temperatūra

VS

Vezikulinis stomatitas

1 skirsnis

Genetinė medžiaga ir gyvi gyvūnai

| Prekė | ES eksportas į Naująją Zelandiją (1) | Naujosios Zelandijos eksportas į ES |
| --- | --- | --- |
| Prekybos sąlygos | Lygiavertiškumas | Specialios sąlygos | Veiksmai | Prekybos sąlygos | Lygiavertiškumas | Specialios sąlygos | Veiksmai |
| ES standartai | NZ standartai | NZ standartai | ES standartai | |
| 1.   Sperma |
| — | Galvijai |

Prekė

ES eksportas į Naująją Zelandiją (1)

Naujosios Zelandijos eksportas į ES

Prekybos sąlygos

Lygiavertiškumas

Specialios sąlygos

Veiksmai

Prekybos sąlygos

Lygiavertiškumas

Specialios sąlygos

Veiksmai

ES standartai

NZ standartai

NZ standartai

ES standartai

1.   Sperma

—

Galvijai

88/407/EEB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Žr. 28 skyrių:

| — | Ku karštligė |
| --- | --- |

—

Ku karštligė

| — | Mėlynojo liežuvio liga |
| --- | --- |

—

Mėlynojo liežuvio liga

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

88/407/EEB

2011/630/ES

V

IGR,

žr. 28 skyrių

ES turi apsvarstyti galimybę persvarstyti, ar atliekant spermos tyrimą dėl IGR OIE patvirtintu PGR tyrimo metodu lygiaverčiai užtikrinama, kad sperma neužkrėsta IGR.

| — | Avys/ožkos |
| --- | --- |

—

Avys/ožkos

92/65/EEB

2010/470/ES

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Ne

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/65/EEB

2010/472/ES

NV

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

90/429/EEB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

90/429/EEB

2012/137/ES

NV

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

92/65/EEB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Ne

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/65/EEB

Ne

| — | Arkliai |
| --- | --- |

—

Arkliai

92/65/EEB

2010/470/ES

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (3)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/65/EEB

2004/211/EB

2010/471/ES

Taip (3)

| — | Šunys |
| --- | --- |

—

Šunys

92/65/EEB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/65/EEB

NV

2.   Embrionai (išskyrus embrionus, kuriems atlikta įsiskverbimo į skaidrųjį dangalą (zona pellucida) procedūra)

| — | Galvijai

  In-vivo gauti embrionai |
| --- | --- |

—

Galvijai

In-vivo gauti embrionai

89/556/EEB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas

Taip (1)

Žr. 28 skyrių:

| — | Ku karštligė |
| --- | --- |

—

Ku karštligė

| — | Galvijų virusinė diarėja (II tipo) |
| --- | --- |

—

Galvijų virusinė diarėja (II tipo)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

89/556/EEB

2006/168/EB

Taip (1)

In vitro gauti embrionai

89/556/EEB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas

Taip (1)

Žr. 28 skyrių:

| — | Ku karštligė |
| --- | --- |

—

Ku karštligė

| — | Galvijų virusinė diarėja (II tipo) |
| --- | --- |

—

Galvijų virusinė diarėja (II tipo)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Taip (3)

| — | Avys/ožkos |
| --- | --- |

—

Avys/ožkos

92/65/EEB

2010/470/ES

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Ne

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/65/EEB

2010/472/ES

NV

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

92/65/EEB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/65/EEB

NV

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

92/65/EEB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Ne

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/65/EEB

Ne

| — | Arkliai |
| --- | --- |

—

Arkliai

92/65/EEB

2010/470/ES

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/65/EEB

2004/211/EB

2010/471/ES

Taip (3)

| — | Naminių paukščių periniai kiaušiniai |
| --- | --- |

—

Naminių paukščių periniai kiaušiniai

2009/158/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Ne

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2009/158/EB

Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

Salmonelės,

žr. 28 skyrių

| — | Beketerių paukščių periniai kiaušiniai |
| --- | --- |

—

Beketerių paukščių periniai kiaušiniai

NV

3.   Gyvi gyvūnai

| — | Galvijai |
| --- | --- |

—

Galvijai

64/432/EEB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Ne

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (ES) Nr. 206/2010 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 206/2010

Taip (3)

IGR,

žr. 28 skyrių

| — | Avys/ožkos |
| --- | --- |

—

Avys/ožkos

91/68/EEB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Ne

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2004/212/EB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (ES) Nr. 206/2010 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 206/2010

Taip (3)

ES turi apsvarstyti, ar NZ nenustatyta skrepio ligos

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

64/432/EEB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentas (ES) Nr. 206/2010

Taip (3)

Aujeskio liga, žr. 28 skyrių

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

2004/68/EB

92/65/EEB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2004/68/EB

Reglamentas (ES) Nr. 206/2010

Taip (3)

| — | Arklinių šeimos gyvūnai |
| --- | --- |

—

2009/156/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (3)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/260/EEB

93/195/EEB

93/196/EEB

93/197/EEB

2004/211/EB

2009/156/EB

2010/57/ES

Taip (3)

AIA,

žr. 28 skyrių

| — | Šunys, katės ir šeškai |
| --- | --- |

—

Šunys, katės ir šeškai

Komerciniams tikslams:

| | 92/65/EEB |
| --- | --- |

92/65/EEB

| | 2013/519/ES |
| --- | --- |

2013/519/ES

Nekomerciniams tikslams:

2003/803/EB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 998/2003 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 998/2003

| | (ES) Nr. 576/2013 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 576/2013

| | (ES) Nr. 577/2013 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 577/2013

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (3)

Pasiutligė, žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Importas komerciniais tikslais:

| | 92/65/EEB |
| --- | --- |

92/65/EEB

| | 2011/874/ES |
| --- | --- |

2011/874/ES

| | 2013/519/ES |
| --- | --- |

2013/519/ES

Nekomerciniais tikslais:

| | 2011/874/ES |
| --- | --- |

2011/874/ES

| | 2013/519/ES |
| --- | --- |

2013/519/ES

| | 2013/520/ES |
| --- | --- |

2013/520/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 998/2003 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 998/2003

| | (ES) Nr. 576/2013 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 576/2013

| | (ES) Nr. 577/2013 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 577/2013

Taip (3)

Pasiutligė,

žr. 28 skyrių

| — | Gyvi naminiai paukščiai |
| --- | --- |

—

Gyvi naminiai paukščiai

2009/158/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Ne

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2009/159/EB

Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

Salmonelės,

žr. 28 skyrių

| — | Beketeriai paukščiai |
| --- | --- |

—

Beketeriai paukščiai

NV

NV

| — | Gyvos bitės ir kamanės, įskaitant bičių/kamanių genetinę medžiagą |
| --- | --- |

—

Gyvos bitės ir kamanės, įskaitant bičių/kamanių genetinę medžiagą

92/65/EEB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/65/EEB

2013/503/ES

Reglamentas (ES) Nr. 206/2010

Taip (1)

Bitės/kamanės,

žr. 28 skyrių

Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2013/503/ES priede išvardytose valstybėse narėse arba regionuose prekyba prekėmis nevykdoma.

2 skirsnis

Mėsa (įskaitant šviežią mėsą, šviežią paukštieną, ūkiuose augintų medžiojamųjų gyvūnų ir laukinių medžiojamųjų gyvūnų mėsą), smulkinta mėsa, mėsos pusgaminiai ir mėsos gaminiai, skirti žmonėms vartoti

| Prekė | ES eksportas į Naująją Zelandiją | Naujosios Zelandijos eksportas į ES |
| --- | --- | --- |
| Prekybos sąlygos | Lygiavertiškumas | Specialios sąlygos | Veiksmai | Prekybos sąlygos | Lygiavertiškumas | Specialios sąlygos | Veiksmai |
| ES standartai | NZ standartai | NZ standartai | ES standartai |
| 4.   Mėsa |
| 4.A.   
  Šviežia mėsa, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 853/2004. Įskaitant žmonėms vartoti skirtą smulkintą mėsą ir neperdirbtą (šviežią) kraują/kaulus/riebalus). |
| Gyvūnų sveikata







  — | Atrajotojai |

Prekė

ES eksportas į Naująją Zelandiją

Naujosios Zelandijos eksportas į ES

Prekybos sąlygos

Lygiavertiškumas

Specialios sąlygos

Veiksmai

Prekybos sąlygos

Lygiavertiškumas

Specialios sąlygos

Veiksmai

ES standartai

NZ standartai

NZ standartai

ES standartai

4.   Mėsa

Šviežia mėsa, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 853/2004. Įskaitant žmonėms vartoti skirtą smulkintą mėsą ir neperdirbtą (šviežią) kraują/kaulus/riebalus).

Gyvūnų sveikata

—

Atrajotojai

| — | Arklinių šeimos gyvūnai |
| --- | --- |

—

Arklinių šeimos gyvūnai

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (ES) Nr. 206/2010 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 206/2010

Taip (1)

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

Reglamentas (ES) Nr. 206/2010

Taip (1)

Tinkamumas žmonių maistui

Reglamentai

| | (EB) (2) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) (2) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) (2) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) (2) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (ES) Nr. 206/2010 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 206/2010

Taip (1)

Salmonelės ir GSE,

žr. 28 skyrių

| — | Smulkinta mėsa turi būti sušaldyta |
| --- | --- |

—

Smulkinta mėsa turi būti sušaldyta

4.B.   Šviežia paukštiena

Gyvūnų sveikata

| — | Naminiai paukščiai |
| --- | --- |

—

Naminiai paukščiai

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Ne

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

| — | Kalakutai |
| --- | --- |

—

Kalakutai

Taip (3)

NV

Tinkamumas žmonių maistui

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 798/2008 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 798/2008

NV

4.C.   Ūkiuose augintų medžiojamųjų gyvūnų mėsa

Gyvūnų sveikata

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

92/118/EEB

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

Reglamentas (ES) Nr. 206/2010

Taip (1)

| — | Triušiai |
| --- | --- |

—

Triušiai

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 119/2009

Taip (1)

| — | Kiti sausumos žinduoliai |
| --- | --- |

—

Kiti sausumos žinduoliai

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 119/2009

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai
  (įskaitant beketerius paukščius) |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

(įskaitant beketerius paukščius)

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Ne

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

Tinkamumas žmonių maistui

| — | Sausumos žinduoliai |
| --- | --- |

—

Sausumos žinduoliai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 119/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 119/2009

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2011/163/ES

Reglamentas

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 798/2008 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

| — | Beketeriai paukščiai |
| --- | --- |

—

Beketeriai paukščiai

Taip (1)

Taip (1)

4.D.   Laukinių medžiojamųjų gyvūnų mėsa

Gyvūnų sveikata

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

| — | Triušiai |
| --- | --- |

—

Triušiai

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 119/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 119/2009

| | (ES) Nr. 206/2010 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 206/2010

Taip (1)

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KKM ir KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 119/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 119/2009

| | (ES) Nr. 206/2010 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 206/2010

Taip (1)

| — | Kiti laukiniai sausumos žinduoliai |
| --- | --- |

—

Kiti laukiniai sausumos žinduoliai

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 119/2009

NV

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

Tinkamumas žmonių maistui

| — | Laukiniai sausumos žinduoliai |
| --- | --- |

—

Laukiniai sausumos žinduoliai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 119/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 119/2009

Taip (1)

Su oda ir neišdarinėti laukiniai kiškinių šeimos gyvūnai turi būti atvėsinti iki + 4 °C temperatūros ne ilgiau kaip 15 dienų iki numatytos importavimo dienos.

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 798/2008 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 798/2008

NV

5.   Mėsos pusgaminiai

5.A.   Mėsos pusgaminiai, pagaminti iš šviežios mėsos

Gyvūnų sveikata

| — | Atrajotojai |
| --- | --- |

—

Atrajotojai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2000/572/EB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

Tinkamumas žmonių maistui

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2000/572/EB

2011/163/ES

Reglamentas

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

Tik sušaldyti

GSE,

žr. 28 skyrių

5.B.   Mėsos pusgaminiai, pagaminti iš šviežios paukštienos

Gyvūnų sveikata

| — | Naminiai paukščiai |
| --- | --- |

—

Naminiai paukščiai

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Ne

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2000/572/EB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

| — | Kalakutai |
| --- | --- |

—

Kalakutai

Taip (3)

NV

Tinkamumas žmonių maistui

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2000/572/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

NV

Tik sušaldyti

5.C.   Mėsos pusgaminiai, pagaminti iš ūkiuose augintų medžiojamųjų gyvūnų mėsos

Gyvūnų sveikata

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

92/118/EEB

2002/99/EB

Reglamentas (ES) Nr. 206/2010

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2000/572/EB

2002/99/EB

Reglamentas (ES) Nr. 206/2010

Taip (1)

| — | Triušiai |
| --- | --- |

—

Triušiai

92/118/EEB

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2000/572/EB

2002/99/EB

Taip (1)

| — | Beketeriai paukščiai |
| --- | --- |

—

Beketeriai paukščiai

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Ne

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2000/572/EB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Ne

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2000/572/EB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

Tinkamumas žmonių maistui

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

| — | Triušiai |
| --- | --- |

—

Triušiai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2000/572/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

Tik sušaldyti

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

| — | Beketeriai paukščiai |
| --- | --- |

—

Beketeriai paukščiai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

2000/572/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 798/2008 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 798/2008

NV

Taip (1)

5.D.   Mėsos pusgaminiai, pagaminti iš laukinių medžiojamųjų gyvūnų mėsos

Gyvūnų sveikata

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

| — | Triušiai |
| --- | --- |

—

Triušiai

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2000/572/EB

2002/99/EB

Taip (1)

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KKM ir KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2000/572/EB

2002/99/EB

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Ne

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2000/572/EB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

Tinkamumas žmonių maistui

| — | Laukiniai sausumos žinduoliai |
| --- | --- |

—

Laukiniai sausumos žinduoliai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2000/572/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

Tik sušaldyti

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

2000/572/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 798/2008 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 798/2008

NV

6.   Mėsos gaminiai

6.A.   Mėsos gaminiai, pagaminti iš šviežios mėsos

Gyvūnų sveikata

| — | Atrajotojai |
| --- | --- |

—

Atrajotojai

| — | Arkliai |
| --- | --- |

—

Arkliai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

2007/777/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

Tinkamumas žmonių maistui

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

6.B.   Mėsos gaminiai, pagaminti iš šviežios paukštienos

Gyvūnų sveikata

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

2007/777/EB

Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

Tinkamumas žmonių maistui

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 798/2008 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 798/2008

NV

6.C.   Mėsos gaminiai, pagaminti iš ūkiuose augintų medžiojamųjų gyvūnų

Gyvūnų sveikata

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

| — | Triušiai |
| --- | --- |

—

Triušiai

92/118/EEB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Taip (1)

| — | Beketeriai paukščiai |
| --- | --- |

—

Beketeriai paukščiai

92/118/EEB

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

| — | Kiti plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Kiti plunksnuočiai

92/118/EEB

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Taip (3)

Tinkamumas žmonių maistui

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

| — | Triušiai |
| --- | --- |

—

Triušiai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 798/2008 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

| — | Beketeriai paukščiai |
| --- | --- |

—

Beketeriai paukščiai

Taip (1)

Taip (1)

6.D.   Mėsos gaminiai, pagaminti iš laukinių medžiojamųjų gyvūnų

Gyvūnų sveikata

Laukiniai medžiojamieji gyvūnai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KKM ir KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

2007/777/EB

Taip (1)

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

| — | Triušiai |
| --- | --- |

—

Triušiai

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

2007/777/EB

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

2007/777/EB

Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

Tinkamumas žmonių maistui

Laukiniai medžiojamieji gyvūnai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 798/2008 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 798/2008

NV

3 skirsnis

Kiti žmonėms vartoti skirti produktai

| Prekė | ES eksportas į Naująją Zelandiją1 | Naujosios Zelandijos eksportas į ES |
| --- | --- | --- |
| Prekybos sąlygos | Lygiavertiškumas | Specialios sąlygos | Veiksmai | Prekybos sąlygos | Lygiavertiškumas | Specialios sąlygos | Veiksmai |
| ES standartai | NZ standartai | NZ standartai | ES standartai |
| 7.   Žmonėms vartoti skirti produktai |
| 7.A.   Gyvūnų žarnos |
| Gyvūnų sveikata







  — | Galvijai |

Prekė

ES eksportas į Naująją Zelandiją1

Naujosios Zelandijos eksportas į ES

Prekybos sąlygos

Lygiavertiškumas

Specialios sąlygos

Veiksmai

Prekybos sąlygos

Lygiavertiškumas

Specialios sąlygos

Veiksmai

ES standartai

NZ standartai

NZ standartai

ES standartai

7.   Žmonėms vartoti skirti produktai

7.A.   Gyvūnų žarnos

Gyvūnų sveikata

—

Galvijai

| — | Avys |
| --- | --- |

—

Avys

| — | Ožkos |
| --- | --- |

—

Ožkos

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

92/118/EEB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2003/779/EB

2007/777/EB

477/2010/ES

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

Tinkamumas žmonių maistui

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

7.B.   Žmonėms vartoti skirti perdirbti kaulai ir kaulų produktai

Gyvūnų sveikata

Šviežia mėsa

| — | Atrajotojai |
| --- | --- |

—

Atrajotojai

| — | Arkliai |
| --- | --- |

—

Arkliai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

92/118/EEB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

| — | Naminiai paukščiai |
| --- | --- |

—

Naminiai paukščiai

92/118/EEB

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Taip (3)

Ūkiuose auginami medžiojamieji gyvūnai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

92/118/EB

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

92/118/EEB

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Taip (3)

Laukiniai medžiojamieji gyvūnai

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

92/118/EB

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KKM ir KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EB

2002/99/EB

2007/777/EB

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

Taip (3)

Tinkamumas žmonių maistui

Šviežia mėsa

| — | Atrajotojai |
| --- | --- |

—

Atrajotojai

| — | Arkliai |
| --- | --- |

—

Arkliai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

Naminiai paukščiai

Šviežia mėsa

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

2007/777/EB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

NV

Ūkiuose auginami medžiojamieji gyvūnai

| — | Žinduoliai |
| --- | --- |

—

Žinduoliai

92/118/EEB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

2007/777/EB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Taip (1)

NV

Laukiniai medžiojamieji gyvūnai

| — | Žinduoliai |
| --- | --- |

—

Žinduoliai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

2007/777/EB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Taip (1)

NV

7.C.   Žmonėms vartoti skirti perdirbti gyvūniniai baltymai

Gyvūnų sveikata

PGB, pagaminti iš šviežios mėsos

| — | Atrajotojai |
| --- | --- |

—

Atrajotojai

| — | Arkliai |
| --- | --- |

—

Arkliai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

92/118/EEB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

477/2010/ES

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

Naminiai paukščiai

PGB, pagaminti iš šviežios mėsos

92/118/EEB

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

94/438/EB

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Taip (3)

Ūkiuose auginami medžiojamieji gyvūnai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

92/118/EEB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

477/2010/ES

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

Taip (3)

Laukiniai medžiojamieji gyvūnai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

92/118/EEB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KKM ir KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

477/2010/ES

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

Taip (3)

Tinkamumas žmonių maistui

PGB, pagaminti iš šviežios mėsos

| — | Atrajotojai |
| --- | --- |

—

Atrajotojai

| — | Arkliai |
| --- | --- |

—

Arkliai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

Naminiai paukščiai

PGB, pagaminti iš šviežios mėsos

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

NV

Ūkiuose auginami medžiojamieji gyvūnai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Taip (1)

NV

Laukiniai medžiojamieji gyvūnai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Taip (1)

NV

7.D.   Žmonėms vartoti skirtas kraujas ir kraujo produktai

Gyvūnų sveikata

Kraujas ir kraujo produktai, pagaminti iš šviežios mėsos

| — | Atrajotojai |
| --- | --- |

—

Atrajotojai

| — | Arkliai |
| --- | --- |

—

Arkliai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

92/118/EEB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (ES) Nr. 206/2010 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 206/2010

Taip (1)

Naminiai paukščiai

Kraujas ir kraujo produktai, pagaminti iš šviežios paukštienos

92/118/EEB

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

Ūkiuose auginami medžiojamieji gyvūnai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

92/118/EEB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

Taip (3)

Laukiniai medžiojamieji gyvūnai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

92/118/EEB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KKM ir KRKS,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

Taip (3)

Tinkamumas žmonių maistui

| — | Atrajotojai |
| --- | --- |

—

Atrajotojai

| — | Arkliai |
| --- | --- |

—

Arkliai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

Šviežia mėsa

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

Naminiai paukščiai

Šviežia mėsa

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

NV

Ūkiuose auginami medžiojamieji gyvūnai

| — | Žinduoliai |
| --- | --- |

—

Žinduoliai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

| — | Medžiojamieji paukščiai |
| --- | --- |

—

Medžiojamieji paukščiai

Taip (1)

NV

Laukiniai medžiojamieji gyvūnai

| — | Žinduoliai |
| --- | --- |

—

Žinduoliai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

| — | Medžiojamieji paukščiai |
| --- | --- |

—

Medžiojamieji paukščiai

Taip (1)

NV

7 E.   Žmonėms vartoti skirti taukai ir lydyti riebalai

Gyvūnų sveikata

Naminiai žinduoliai

Mėsos produktai, pagaminti iš šviežios mėsos

| — | Atrajotojai |
| --- | --- |

—

Atrajotojai

| — | Arkliai |
| --- | --- |

—

Arkliai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

92/118/EEB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

Naminiai paukščiai

Mėsos produktai, pagaminti iš šviežios mėsos

92/118/EEB

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

Taip (3)

Ūkiuose auginami medžiojamieji gyvūnai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

92/118/EEB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

| — | Medžiojamieji paukščiai |
| --- | --- |

—

Medžiojamieji paukščiai

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

Taip (3)

Laukiniai medžiojamieji gyvūnai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

92/118/EEB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

KKM, žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

2007/777/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

| — | Medžiojamieji paukščiai |
| --- | --- |

—

Medžiojamieji paukščiai

Taip (1)

Termiškai apdoroti,

galima laikyti ne šaldymo įrangoje,

apdoroti F03

Taip (3)

Tinkamumas žmonių maistui

| — | Atrajotojai |
| --- | --- |

—

Atrajotojai

| — | Arkliai |
| --- | --- |

—

Arkliai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

Šviežia mėsa

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

Naminiai paukščiai

Šviežia mėsa

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

NV

Ūkiuose auginami medžiojamieji gyvūnai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

| — | Medžiojamieji paukščiai |
| --- | --- |

—

Medžiojamieji paukščiai

Taip (1)

NV

Laukiniai medžiojamieji gyvūnai

92/118/EEB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2007/777/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

| — | Medžiojamieji paukščiai |
| --- | --- |

—

Medžiojamieji paukščiai

Taip (1)

NV

7.F.   Žmonėms vartoti skirta želatina

Gyvūnų sveikata

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

NV

Tinkamumas žmonių maistui

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

NV

GSE,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 2074/2005 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 2074/2005

NV

GSE,

žr. 28 skyrių

7.G.   Žmonėms vartoti skirtas kolagenas

Gyvūnų sveikata

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

NV

Tinkamumas žmonių maistui

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

NV

GSE,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

NV

GSE,

žr. 28 skyrių

7.H.   Skrandžiai ir pūslės (sūdyti, džiovinti arba termiškai apdoroti ir kiti produktai)

Gyvūnų sveikata

| — | Galvijai |
| --- | --- |

—

Galvijai

| — | Avys |
| --- | --- |

—

Avys

| — | Ožkos |
| --- | --- |

—

Ožkos

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (3)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

2007/777/EB

Reglamentas (EB) Nr. 999/2001

Taip (1)

Tinkamumas žmonių maistui

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

Žmonėms vartoti skirtas pienas ir pieno produktai. Įskaitant žmonėms vartoti skirtą priešpienį ir priešpienio produktus.

Gyvūnų sveikata

Naminiai žinduoliai, įskaitant

| — | Galvijus |
| --- | --- |

—

Galvijus

| — | Buivolus |
| --- | --- |

—

Buivolus

| — | Avis |
| --- | --- |

—

Avis

| — | Ožkas |
| --- | --- |

—

Ožkas

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

Reglamentas (ES) Nr. 605/2010

Taip (1)

Tinkamumas žmonių maistui

| — | Pasterizuoti |
| --- | --- |

—

Pasterizuoti

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (ES) Nr. 605/2010 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 605/2010

Taip (1)

| — | Nepasterizuoti, termiškai apdoroti sūriai |
| --- | --- |

—

Nepasterizuoti, termiškai apdoroti sūriai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1981 m. Maisto įstatymas

2002 m. NZ (pieno ir pieno produktų perdirbimo) maisto standartai

Taip (1)

Termiškai apdoroti sūriai,

žr. 28 skyrių

1981 m. Maisto įstatymas 1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (ES) Nr. 605/2010 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 605/2010

Taip (1)

| — | Nepasterizuoti pieno produktai (išskyrus žalią pieną) |
| --- | --- |

—

Nepasterizuoti pieno produktai (išskyrus žalią pieną)

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1981 m. Maisto įstatymas

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (ES) Nr. 605/2010 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 605/2010

Taip (1)

9.   Žmonėms vartoti skirti žuvininkystės produktai (išskyrus gyvus gyvūnus)

Gyvūnų sveikata

Laukiniai jūriniai gyvūnai

| — | Pelekinės žuvys |
| --- | --- |

—

Pelekinės žuvys

| — | Kiaušinėliai (ikrai) |
| --- | --- |

—

Kiaušinėliai (ikrai)

| — | Moliuskai |
| --- | --- |

—

Moliuskai

| — | Dygiaodžiai |
| --- | --- |

—

Dygiaodžiai

| — | Gaubtagyviai, pilvakojai ir vėžiagyviai |
| --- | --- |

—

Gaubtagyviai, pilvakojai ir vėžiagyviai

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Lašišinių šeimos žuvys,

žr. 28 skyrių

Kiaušinėliai (ikrai),

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

Taip (1)

Laukiniai gėlavandeniai

| — | Lašišinių šeimos žuvys |
| --- | --- |

—

Lašišinių šeimos žuvys

| — | Kiaušinėliai (ikrai) |
| --- | --- |

—

Kiaušinėliai (ikrai)

| — | Vėžiai |
| --- | --- |

—

Vėžiai

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Lašišinių šeimos žuvys,

žr. 28 skyrių

Kiaušinėliai (ikrai),

žr. 28 skyrių

Vėžiai (sušaldyti arba perdirbti)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

Taip (1)

Vėžiai (sušaldyti arba perdirbti)

| — | Pelekinės (ne lašišinių šeimos) žuvys |
| --- | --- |

—

Pelekinės (ne lašišinių šeimos) žuvys

| — | Moliuskai |
| --- | --- |

—

Moliuskai

| — | Vėžiagyviai |
| --- | --- |

—

Vėžiagyviai

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

Taip (1)

Akvakultūros produktai (jūriniai ir gėlavandeniai, auginami ūkiuose)

| — | Lašišinių šeimos žuvys |
| --- | --- |

—

Lašišinių šeimos žuvys

| — | Kiaušinėliai (ikrai) |
| --- | --- |

—

Kiaušinėliai (ikrai)

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Lašišinių šeimos žuvys,

žr. 28 skyrių

Kiaušinėliai (ikrai),

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

Taip (1)

Lašišinių šeimos žuvys (išskrostos)

| — | Moliuskai, dygiaodžiai |
| --- | --- |

—

Moliuskai, dygiaodžiai

| — | Gaubtagyviai, pilvakojai ir vėžiagyviai |
| --- | --- |

—

Gaubtagyviai, pilvakojai ir vėžiagyviai

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Sušaldyti arba perdirbti

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

Taip (1)

Sušaldyti arba perdirbti

| — | Pelekinės (ne lašišinių šeimos) žuvys |
| --- | --- |

—

Pelekinės (ne lašišinių šeimos) žuvys

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

Taip (1)

Tinkamumas žmonių maistui

| — | Pelekinės žuvys |
| --- | --- |

—

Pelekinės žuvys

| — | Kiaušinėliai (ikrai) |
| --- | --- |

—

Kiaušinėliai (ikrai)

| — | Dvigeldžiai moliuskai dygiaodžiai, gaubtagyviai, pilvakojai ir vėžiagyviai |
| --- | --- |

—

Dvigeldžiai moliuskai dygiaodžiai, gaubtagyviai, pilvakojai ir vėžiagyviai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2011/163/ES

(Akvakultūra)

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 2074/2005 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 2074/2005

Taip (1)

10.   Gyvos žuvys, moliuskai, vėžiagyviai, įskaitant kiaušinėlius ir gametas

Gyvūnų sveikata

Žmonėms vartoti skirti

| — | Gyvi moliuskai, dygiaodžiai, gaubtagyviai, pilvakojai |
| --- | --- |

—

Gyvi moliuskai, dygiaodžiai, gaubtagyviai, pilvakojai

| — | Gyvi vėžiagyviai |
| --- | --- |

—

Gyvi vėžiagyviai

| — | Gyvos pelekinės žuvys |
| --- | --- |

—

Gyvos pelekinės žuvys

| — | Kiti vandens gyvūnai |
| --- | --- |

—

Kiti vandens gyvūnai

93/53/EEB

95/70/EB

2002/99/EB

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

Taip (1)

Veisti, auginti ūkiuose, auginti ir natūraliai valytis skirti

| — | Gyvi moliuskai ir žuvys |
| --- | --- |

—

Gyvi moliuskai ir žuvys

93/53/EEB

95/70/EB

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentas (EB) Nr. 1251/2008

Taip (3)

Tinkamumas žmonių maistui

| — | Gyvos pelekinės žuvys |
| --- | --- |

—

Gyvos pelekinės žuvys

| — | Gyvi moliuskai, dygiaodžiai, gaubtagyviai, pilvakojai |
| --- | --- |

—

Gyvi moliuskai, dygiaodžiai, gaubtagyviai, pilvakojai

| — | Gyvi vėžiagyviai |
| --- | --- |

—

Gyvi vėžiagyviai

| — | Kitos žuvys |
| --- | --- |

—

Kitos žuvys

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2011/163/ES

(žmonėms vartoti skirta akvakultūra)

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 2074/2005 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 2074/2005

Taip (1)

11.   Kiti žmonėms vartoti skirti produktai

11.A.   Medus

Gyvūnų sveikata

92/118/EEB

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

2002/99/EB

Taip (3)

Tinkamumas žmonių maistui

2001/110/EB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2001/110/EB

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 2074/2005 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 2074/2005

Taip (3)

11.B.   Varlių kojelės

Gyvūnų sveikata

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

NV

Tinkamumas žmonių maistui

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 2074/2005 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 2074/2005

NV

11.C.   Žmonėms vartoti skirtos sraigės

Gyvūnų sveikata

2002/99/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

NV

Tinkamumas žmonių maistui

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 2074/2005 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 2074/2005

NV

11.D.   Kiaušinių produktai

Gyvūnų sveikata

2002/99/EB

2009/158/EB

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2002/99/EB

2009/158/EB

NV

Tinkamumas žmonių maistui

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1981 m. Maisto įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2011/163/ES

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 798/2008 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 798/2008

NV

4 skirsnis

Žmonėms vartoti neskirti produktai

| Prekė | ES eksportas į Naująją Zelandiją1 | Naujosios Zelandijos eksportas į ES |
| --- | --- | --- |
| Prekybos sąlygos | Lygiavertiškumas | Specialios sąlygos | Veiksmai | Prekybos sąlygos | Lygiavertiškumas | Specialios sąlygos | Veiksmai |
| ES standartai | NZ standartai | NZ standartai | ES standartai |
| 12.   Gyvūnų žarnos, skirtos gyvūnų augintinių ėdalui gaminti arba naudoti techniniais tikslais |
| Gyvūnų sveikata







  — | Galvijai |

Prekė

ES eksportas į Naująją Zelandiją1

Naujosios Zelandijos eksportas į ES

Prekybos sąlygos

Lygiavertiškumas

Specialios sąlygos

Veiksmai

Prekybos sąlygos

Lygiavertiškumas

Specialios sąlygos

Veiksmai

ES standartai

NZ standartai

NZ standartai

ES standartai

12.   Gyvūnų žarnos, skirtos gyvūnų augintinių ėdalui gaminti arba naudoti techniniais tikslais

Gyvūnų sveikata

—

Galvijai

| — | Avys |
| --- | --- |

—

Avys

| — | Ožkos |
| --- | --- |

—

Ožkos

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (2)

Taikomi apribojimai dėl USE

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

2003/779/EB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

Tinkamumas žmonių maistui

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1956 m. Sveikatos įstatymas

1997 m. Žemės ūkio paskirties cheminių junginių ir veterinarinių vaistų įstatymas

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

13.   Žmonėms vartoti neskirtas pienas, pieno produktai ir priešpienis

Gyvūnų sveikata

| — | Galvijai |
| --- | --- |

—

Galvijai

| — | Avys |
| --- | --- |

—

Avys

| — | Ožkos |
| --- | --- |

—

Ožkos

Pasterizuoti, apdoroti UAT arba sterilizuoti

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

Nepasterizuotas priešpienis ir pienas, skirti naudoti už pašarų grandinės ribų

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (3)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (3)

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

14.   Kaulai ir kaulų produktai (išskyrus kaulų miltus), ragai ir ragų produktai (išskyrus ragų miltus) bei kanopos ir kanopų produktai (išskyrus kanopų miltus), skirti naudoti ne kaip pašarinės žaliavos, organinės trąšos ar dirvožemio savybes gerinančios medžiagos

Gyvūnų sveikata

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

15.   Perdirbti (lydyti) pašariniai gyvūniniai baltymai

Gyvūnų sveikata

Gyvūnų augintinių ėdalui gaminti skirti PGB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

PGB, pagaminti iš ne žinduolių žaliavos

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

| — | Žuvų žaliavos |
| --- | --- |

—

Žuvų žaliavos

Taip (1)

Taip (1)

| — | Paukščių žaliavos |
| --- | --- |

—

Paukščių žaliavos

Taip (2)

70 °C/50 min

80 °C/9 min arba 100 °C/1 min

arba lygiavertis būdas

Taip (1)

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

16.   Perdirbtas kraujas ir kraujo produktai (išskyrus arklinių serumą), skirti naudoti už pašarų grandinės ribų

Gyvūnų sveikata

| — | Galvijų, avių, ožkų, kiaulių |
| --- | --- |

—

Galvijų, avių, ožkų, kiaulių

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

| — | Arklinių šeimos gyvūnai |
| --- | --- |

—

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

NV

| — | Paukščiai |
| --- | --- |

—

Paukščiai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

NV

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

17.   Žmonėms vartoti neskirti taukai ir lydyti riebalai, įskaitant žuvų taukus

Gyvūnų sveikata

| — | Lydyti riebalai ir aliejai |
| --- | --- |

—

Lydyti riebalai ir aliejai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

Taikomi papildomi ženklinimo dėl GSE reikalavimai

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

| — | Taukai (kiaulių) |
| --- | --- |

—

Taukai (kiaulių)

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Produktas turi būti pagamintas iš šviežios ūkiuose auginamų ir laukinių medžiojamųjų kiaulių mėsos, dėl kurios pirmiau nurodyta „Taip (1)“ dėl gyvūnų sveikatos

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

KKM

žr. 28 skyrių

| — | Žuvų taukai |
| --- | --- |

—

Žuvų taukai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

Iš 2 arba 3 kategorijos medžiagų pagaminti riebalų gaminiai, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

V

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

18. A.   Želatina, skirta pašarams arba naudoti už pašarų grandinės ribų

Gyvūnų sveikata

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

NV

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

18. B.   Hidrolizuoti baltymai, kolagenas, dikalcio ir trikalcio fosfatas

Gyvūnų sveikata

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

NV

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

19.   Kailiai ir odos

Gyvūnų sveikata

| — | Kanopiniai gyvūnai, išskyrus arklinių šeimos gyvūnus |
| --- | --- |

—

Kanopiniai gyvūnai, išskyrus arklinių šeimos gyvūnus

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

| — | Arklinių šeimos gyvūnai |
| --- | --- |

—

Arklinių šeimos gyvūnai

| — | Kiti žinduoliai |
| --- | --- |

—

Kiti žinduoliai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

NV

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

| — | Beketeriai paukščiai (stručiai, emu, nandu) |
| --- | --- |

—

Beketeriai paukščiai (stručiai, emu, nandu)

Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009

Taip (1)

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

20.   Vilna ir pluoštas (plaukai)

Gyvūnų sveikata

| — | Avys, ožkos, kupranugarinių šeimos gyvūnai |
| --- | --- |

—

Avys, ožkos, kupranugarinių šeimos gyvūnai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Tik skalbta vilna

Valymas ir plovimas 75 °C arba lygiavertis būdas

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

| — | Kiti atrajotojai ir kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiti atrajotojai ir kiaulės

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

NV

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

| — | Kita |
| --- | --- |

—

Kita

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

NV

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

21.   Gyvūnų augintinių ėdalas (įskaitant perdirbtą), kurio sudėtyje yra tik 3 kategorijos medžiagų

Gyvūnų sveikata

Perdirbtas gyvūnų augintinių (žinduolių) ėdalas

| | Hermetiškos pakuotės |
| --- | --- |

Hermetiškos pakuotės

| | Pusiau sausas ir sausas gyvūnų augintinių ėdalas |
| --- | --- |

Pusiau sausas ir sausas gyvūnų augintinių ėdalas

| | Šunų kramtalai, pagaminti iš kanopinių gyvūnų (išskyrus arklinių šeimos gyvūnus) |
| --- | --- |

Šunų kramtalai, pagaminti iš kanopinių gyvūnų (išskyrus arklinių šeimos gyvūnus)

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

Kvapieji priedai

NV

Taip (3)

Perdirbtas gyvūnų augintinių (ne žinduolių) ėdalas

| — | Hermetiškos pakuotės |
| --- | --- |

—

Hermetiškos pakuotės

| — | Pusiau sausas ir sausas gyvūnų augintinių ėdalas |
| --- | --- |

—

Pusiau sausas ir sausas gyvūnų augintinių ėdalas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

| — | žuvų žaliava |
| --- | --- |

—

žuvų žaliava

Taip (1)

Taip (1)

| — | paukščių žaliava |
| --- | --- |

—

paukščių žaliava

Taip (2)

70 °C/50 min

80 °C/9 min

100 °C/1 min arba lygiavertis būdas

Taip (1)

Kvapieji priedai

NV

Taip (3)

Žalias gyvūnų augintinių ėdalas

Skirtas tiesiogiai vartoti

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

NV

GSE,

žr. 28 skyrių

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

22.   Arklinių serumas

Gyvūnų sveikata

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

NV

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

23.   Kiti šalutiniai gyvūniniai produktai, skirti pašarams, įskaitant gyvūnų augintinių ėdalą, gaminti ir naudoti už pašarų grandinės ribų

Gyvūnų sveikata

Šviežia mėsa

| — | Galvijai |
| --- | --- |

—

Galvijai

| — | Avys |
| --- | --- |

—

Avys

| — | Ožkos |
| --- | --- |

—

Ožkos

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

| — | Arklinių šeimos gyvūnai |
| --- | --- |

—

Arklinių šeimos gyvūnai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

Produktas turi būti pagamintas iš šviežios ūkiuose auginamų ir laukinių medžiojamųjų gyvūnų mėsos, dėl kurios pirmiau nurodyta „Taip (1)“ dėl gyvūnų sveikatos

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 999/2001 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 999/2001

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

GSE,

žr. 28 skyrių

Ūkiuose auginami medžiojamieji gyvūnai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

Laukiniai medžiojamieji gyvūnai

| — | Kiaulės |
| --- | --- |

—

Kiaulės

| — | Elniai |
| --- | --- |

—

Elniai

GSE,

žr. 28 skyrių

Taikomi papildomi ženklinimo dėl GSE reikalavimai

KKM, žr. 28 skyrių

Šviežia mėsa

| — | Naminiai paukščiai |
| --- | --- |

—

Naminiai paukščiai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

NV

Ūkiuose auginami ir laukiniai medžiojamieji gyvūnai

| — | Plunksnuočiai |
| --- | --- |

—

Plunksnuočiai

Kitos rūšys

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

V

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

24.   Žmonėms vartoti neskirti bitininkystės produktai

Gyvūnų sveikata

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

NV

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

25.   Medžioklės trofėjai

Gyvūnų sveikata

| — | Žinduoliai |
| --- | --- |

—

Žinduoliai

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

| — | Paukščiai |
| --- | --- |

—

Paukščiai

NV

NV

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

26.   Perdirbtas mėšlas

Gyvūnų sveikata

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas S 22

NV

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

NV

Tinkamumas žmonių maistui

N.A.

N.A.

5 skirsnis

Bendrieji horizontalieji klausimai

| | ES eksportas į Naująją Zelandiją1 | Naujosios Zelandijos eksportas į ES |
| --- | --- | --- |
| Prekybos sąlygos | Lygiavertiškumas | Specialios sąlygos | Veiksmai | Prekybos sąlygos | Lygiavertiškumas | Specialios sąlygos | Veiksmai |
| ES standartai | NZ standartai | NZ standartai | ES standartai |
| 27.   Horizontalieji klausimai |
| Vanduo | 98/83/EB | 1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas
  1956 m. Sveikatos įstatymas | Taip (1) | | | 1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas | 98/83/EB | Taip (1) | | |
| Liekanos

  Liekanų stebėsena






  — | Raudonosios mėsos gyvūnų rūšys |

ES eksportas į Naująją Zelandiją1

Naujosios Zelandijos eksportas į ES

Prekybos sąlygos

Lygiavertiškumas

Specialios sąlygos

Veiksmai

Prekybos sąlygos

Lygiavertiškumas

Specialios sąlygos

Veiksmai

ES standartai

NZ standartai

NZ standartai

ES standartai

27.   Horizontalieji klausimai

Vanduo

98/83/EB

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1956 m. Sveikatos įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

98/83/EB

Taip (1)

Liekanos

Liekanų stebėsena

—

Raudonosios mėsos gyvūnų rūšys

96/22/EB

96/23/EB

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

96/22/EB

96/23/EB

Taip (1)

| — | Kitų gyvūnų rūšių kiti produktai |
| --- | --- |

—

Kitų gyvūnų rūšių kiti produktai

Taip (3)

Taip (3)

Sertifikavimo sistemos

96/93/EB

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Taip (1)

Lygiavertiškumo statusas taikomas gyvūnų ir gyvūninių produktų prekėms, jei būtina, atitinkančioms gyvūnų sveikatos ir tinkamumo žmonių maistui lygiavertiškumo reikalavimus („Taip (1)“).

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

92/118/EEB

96/93/EB

2002/99/EB

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 2074/2005 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 2074/2005

| | (EB) Nr. 1251/2008 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1251/2008

| | (EB) Nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 1069/2009

| | (ES) Nr. 142/2011 |
| --- | --- |

(ES) Nr. 142/2011

Taip (1)

Lygiavertiškumo statusas taikomas visoms gyvūnų ir gyvūninių produktų prekėms, kurios įtrauktos į sąrašą nurodant „Taip (1)“ lygiavertiškumo statusą ir kurių įrašų numeriai yra 3, 4A, 4C, 4D, 5A, 5C, 5D, 6A, 6C, 6D, 7A, 7B, 7C, 7D, 7E, 7H, 9, 10, 12, 15, 16, 17, 19, 21 ir 23.

Jei oficialus veterinarijos sertifikatas išduodamas išsiuntus siuntą, jame pateikiama nuoroda į atitinkamą Tinkamumo dokumentą (TD), tinkamumo dokumento, kuriuo patvirtinamas oficialus veterinarijos pažymėjimas, išdavimo data, siuntos išsiuntimo data bei oficialaus veterinarijos sertifikato pasirašymo data. Naujoji Zelandija praneša pasienio kontrolės postui apie bet kokias sertifikavimo problemas, iškilusias siuntą išsiuntus iš Naujosios Zelandijos.

Importuotų gyvūninių produktų reeksportas

96/93/EB

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas

Taip (1)

Gyvūniniai produktai gali būti pagaminti ar iš dalies pagaminti iš reikalavimus atitinkančio (-ių) gyvūninio (-ių) produkto (-ų), kilusio (-ių) iš trečiosios (-iųjų) šalies (-ių) ir įmonės (-ių), atitinkančios (-ių) prekybai su ES ir Naująja Zelandija taikomus reikalavimus.

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

1981 m. Maisto įstatymas

1993 m. Biologinio saugumo įstatymas

96/93/EB

Taip (1)

Gyvūniniai produktai gali būti pagaminti ar iš dalies pagaminti iš reikalavimus atitinkančio (-ių) gyvūninio (-ių) produkto (-ų), kilusio (-ių) iš trečiosios (-iųjų) šalies (-ių) ir įmonės (-ių), atitinkančios (-ių) prekybai su ES ir Naująja Zelandija taikomus reikalavimus.

Mikrobiologinė stebėsena/tyrimo sistema
   (3)
   (4)

įskaitant: tyrimo metodus, mėginių ėmimo ir ruošimo standartus ir reguliavimo veiksmus

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 2073/2005 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 2073/2005

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 853/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 853/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

| | (EB) Nr. 2073/2005 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 2073/2005

Taip (1)

Įmonių įtraukimo į sąrašą sistemos
   (5)

Reglamentai

| | (EB) Nr. 178/2002 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 178/2002

| | (EB) Nr. 882/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 882/2004

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Taip (1)

1999 m. Gyvūninių produktų įstatymas

Reglamentai

| | (EB) Nr. 178/2002 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 178/2002

| | (EB) Nr. 882/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 882/2004

| | (EB) Nr. 852/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 852/2004

| | (EB) Nr. 854/2004 |
| --- | --- |

(EB) Nr. 854/2004

Taip (1)

Lygiavertiškumo statusas taikomas visoms gyvūninių produktų prekėms, atitinkančioms tinkamumo žmonių maistui lygiavertiškumo reikalavimus („Taip (1)“), kaip nustatyta šiame priede.

Tvarka, pagal kurią į sąrašą įtraukiamos įmonės, kurių prekėms netaikomas statusas „Taip (1)“, turi būti peržiūrėta.

28.   Kitos sertifikavimo nuostatos: patvirtinimai turi būti pateikti tinkamumo žmonių maistui arba veterinarijos sertifikatuose.

Dalykas

Sertifikavimo nuostatos

Ku karštligė

Naujoji Zelandija pripažinta šalimi, kurioje nenustatyta Ku karštligės.

Jei galvijų sperma ir embrionai iš ES parduodami NZ, valstybės narės kompetentinga institucija patvirtina, kad:

kiek žinau ir galiu patvirtinti, gyvūnams donorams niekada nebuvo nustatyta Ku karštligė,

IR dėl galvijų spermos

ARBA

buvo atliktas gyvūnų donorų komplemento sujungimo tyrimas (neigiamas, jei komplementas nesujungiamas praskiedus 1:10 ar labiau) arba IFA tyrimas dėl Ku karštligės, naudojant mėginį, paimtą praėjus 21–120 dienų po kiekvieno eksportui į Naująją Zelandiją skirtos spermos rinkimo laikotarpio (ne ilgesnio kaip 60 dienų), ir gauti neigiami rezultatai,

ARBA

alikvotinė kiekvieno eksportui į Naująją Zelandiją skirtos spermos surinkto kiekio dalis buvo ištirta naudojant laboratorijos patvirtintą PGR tyrimą dėl Ku karštligės, kuris atitinka OIE Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadovo Ku karštligei skirtame skyriuje aprašytus metodus,

IR dėl galvijų embrionų

ARBA

buvo atliktas gyvūnų donorų komplemento sujungimo tyrimas (neigiamas, jei komplementas nesujungiamas praskiedus 1:10 ar labiau) arba IFA tyrimas dėl Ku karštligės, naudojant mėginį, paimtą praėjus 21–120 dienų po kiekvieno eksportui į Naująją Zelandiją skirtų embrionų rinkimo laikotarpio, ir gauti neigiami rezultatai,

ARBA

kiekvieno eksportui į Naująją Zelandiją skirtų embrionų/oocitų ir (arba) plovimo skysčio surinkto kiekio mėginys buvo ištirtas naudojant laboratorijos patvirtintą PGR tyrimą dėl Ku karštligės, kuris atitinka OIE Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadovo Ku karštligei skirtame skyriuje aprašytus metodus.

GVD (II tipo)

Naujoji Zelandija pripažinta šalimi, kurioje nenustatyta galvijų virusinės diarėjos (GVD) (II tipo).

Jei galvijų embrionai iš ES parduodami NZ, valstybės narės kompetentinga institucija patvirtina, kad:

ARBA

per trisdešimt (30) dienų iki gyvūno donoro atvežimo į kilmės bandą buvo atlikti galvijų virusinės diarėjos antigeno aptikimo IFA ar GVD viruso išskyrimo tyrimai ir jų rezultatai buvo neigiami, o gyvūnas donoras buvo kilmės bandoje ilgiau nei šešis (6) mėn. iki šios siuntos embrionų surinkimo atskirai nuo kitų gyvūnų, kurių tyrimų rezultatai nebuvo neigiami,

ARBA

per pirmąjį šiai siuntai skirtų embrionų rinkimą buvo paimtas gyvūno donoro jungtinis mėginys, sudarytas iš negyvybingų oocitų/embrionų ir plovimo skysčio (kaip nustatyta OIE kodekso in vivo gautiems embrionams skirtame skyriuje), arba embrionas ir atliktas viruso išskyrimo arba PGR tyrimas dėl GVD viruso, kurio rezultatai buvo neigiami.

Mėlynojo liežuvio liga

Naujoji Zelandija pripažinta šalimi, kurioje nenustatyta mėlynojo liežuvio ligos ir epizootinės hemoraginės ligos.

Jei galvijų sperma iš ES parduodama NZ, valstybės narės kompetentinga institucija patvirtina, kad:

galvijų sperma atitinka OIE kodekso mėlynojo liežuvio ligai skirto skyriaus nuostatas mutatis mutandis.

IGR

Jei gyvi galvijai
  iš NZ parduodami Sprendimo 2004/558/EB I priede išvardytoms valstybėms narėms arba jų regionams, Naujoji Zelandija suteikia patvirtinimą pagal Komisijos sprendimo 2004/558/EB 2 straipsnį ir Sprendimo 2004/558/EB I priede išvardytoms valstybėms narėms arba jų regionams Naujoji Zelandija suteikia patvirtinimą pagal Sprendimo 2004/558/EB 3 straipsnį. Šis patvirtinimas pateikiamas veterinarijos sertifikate pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 206/2010.

GSE

Produktai, kurių sudėtyje yra galvijų, avių ar ožkų medžiagų, iš ES parduodami NZ (jie taip pat turi visiškai atitikti visus kitus susijusius ES standartus)

Šio produkto sudėtyje nėra galvijų, avių ir ožkų medžiagų, išskyrus gautas iš gyvūnų, kurie gimė, buvo nuolat auginami ir paskersti Europos Sąjungoje, ir jis nėra pagamintas iš šių medžiagų; šis produktas pagamintas visapusiškai laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 999/2001 ir (EB) Nr. 1069/2009, jei taikoma.

Pastaba. Jei produktų sudėtyje yra galvijų, avių arba ožkų medžiagų, išskyrus gautas iš gyvūnų, kurie gimė, buvo nuolat auginami ir paskersti Europos Sąjungoje, ta sudedamoji dalis privalo būti patvirtinta pagal taikomame NZ sprendime dėl sertifikavimo išdėstytas susijusias papildomas nuostatas dėl trečiųjų šalių.

GSE

Produktai, kurių sudėtyje yra galvijų, avių ar ožkų medžiagų, iš NZ parduodami ES

Žmonėms vartoti skirta šviežia mėsa, smulkinta mėsa ir mėsos pusgaminiai, mėsos gaminiai, apdorotos žarnos, lydyti gyvūniniai riebalai, spirgai ir želatina:

| a. | šalis ar regionas pagal Reglamento (EB) Nr. 999/2001 5 straipsnio 2 dalį priskiriami prie šalių ar regionų, kuriuose GSE rizika nedidelė, |
| --- | --- |

a.

šalis ar regionas pagal Reglamento (EB) Nr. 999/2001 5 straipsnio 2 dalį priskiriami prie šalių ar regionų, kuriuose GSE rizika nedidelė,

| b. | gyvūnai, iš kurių pagaminti gyvūniniai galvijų, avių ir ožkų produktai, gimė, buvo nuolat auginami ir paskersti šalyje, kurioje GSE rizika nedidelė. |
| --- | --- |

b.

gyvūnai, iš kurių pagaminti gyvūniniai galvijų, avių ir ožkų produktai, gimė, buvo nuolat auginami ir paskersti šalyje, kurioje GSE rizika nedidelė.

Šalutiniai produktai – lydyti riebalai, gyvūnų augintinių ėdalas, kraujo produktai, perdirbti gyvūniniai baltymai, kaulai ir kaulų produktai, 3 kategorijos medžiagos ir želatina:

šalutinio gyvūninio produkto sudėtyje nėra galvijų, avių ir ožkų medžiagų, išskyrus gautas iš gyvūnų, kurie gimė, buvo nuolat auginami ir paskersti šalyje ar regione, kurie sprendimu pagal Reglamento (EB) Nr. 999/2001 5 straipsnio 2 dalį priskiriami prie šalių ar regionų, kuriuose GSE rizika nedidelė, ir jis nėra pagamintas iš šių medžiagų.

KRKS

Jei kiauliena
  iš ES parduodama NZ, valstybės narės kompetentinga institucija patvirtina, kad:

| | ARBA






  i) | kiauliena gauta iš gyvūnų, kurie nuo gimimo buvo nuolat laikomi Suomijoje arba Švedijoje, kuriose nenustatyta kiaulių reprodukcijos ir kvėpavimo sindromo, |
| --- | --- | --- |

ARBA

i)

kiauliena gauta iš gyvūnų, kurie nuo gimimo buvo nuolat laikomi Suomijoje arba Švedijoje, kuriose nenustatyta kiaulių reprodukcijos ir kvėpavimo sindromo,

| | ARBA






  ii) | kiauliena apdorota vienu iš šių būdų, derinant vidaus temperatūrą ir laiką: | 56 Celsijaus laipsnių temperatūroje 60 minučių, |
| --- | --- | --- | --- |

ARBA

ii)

kiauliena apdorota vienu iš šių būdų, derinant vidaus temperatūrą ir laiką:

56 Celsijaus laipsnių temperatūroje 60 minučių,

| | 57 Celsijaus laipsnių temperatūroje 55 minučių, |
| --- | --- |

57 Celsijaus laipsnių temperatūroje 55 minučių,

| | 58 Celsijaus laipsnių temperatūroje 50 minučių, |
| --- | --- |

58 Celsijaus laipsnių temperatūroje 50 minučių,

| | 59 Celsijaus laipsnių temperatūroje 45 minučių, |
| --- | --- |

59 Celsijaus laipsnių temperatūroje 45 minučių,

| | 60 Celsijaus laipsnių temperatūroje 40 minučių, |
| --- | --- |

60 Celsijaus laipsnių temperatūroje 40 minučių,

| | 61 Celsijaus laipsnių temperatūroje 35 minučių, |
| --- | --- |

61 Celsijaus laipsnių temperatūroje 35 minučių,

| | 62 Celsijaus laipsnių temperatūroje 30 minučių, |
| --- | --- |

62 Celsijaus laipsnių temperatūroje 30 minučių,

| | 63 Celsijaus laipsnių temperatūroje 25 minučių, |
| --- | --- |

63 Celsijaus laipsnių temperatūroje 25 minučių,

| | 64 Celsijaus laipsnių temperatūroje 22 minučių, |
| --- | --- |

64 Celsijaus laipsnių temperatūroje 22 minučių,

| | 65 Celsijaus laipsnių temperatūroje 20 minučių, |
| --- | --- |

65 Celsijaus laipsnių temperatūroje 20 minučių,

| | 66 Celsijaus laipsnių temperatūroje 17 minučių, |
| --- | --- |

66 Celsijaus laipsnių temperatūroje 17 minučių,

| | 67 Celsijaus laipsnių temperatūroje 15 minučių, |
| --- | --- |

67 Celsijaus laipsnių temperatūroje 15 minučių,

| | 68 Celsijaus laipsnių temperatūroje 13 minučių, |
| --- | --- |

68 Celsijaus laipsnių temperatūroje 13 minučių,

| | 69 Celsijaus laipsnių temperatūroje 12 minučių, arba |
| --- | --- |

69 Celsijaus laipsnių temperatūroje 12 minučių, arba

| | 70 Celsijaus laipsnių temperatūroje 11 minučių, |
| --- | --- |

70 Celsijaus laipsnių temperatūroje 11 minučių,

| | ARBA






  iii) | kiauliena konservuota tam tikru būdu, kuriuo užtikrinama, kad mėsa atitiktų vieną iš šių reikalavimų: | jos pH yra 5 arba mažesnis, arba |
| --- | --- | --- | --- |

ARBA

iii)

kiauliena konservuota tam tikru būdu, kuriuo užtikrinama, kad mėsa atitiktų vieną iš šių reikalavimų:

jos pH yra 5 arba mažesnis, arba

| | ji fermentuota (apdorojant pieno rūgštimi) ir jos pH yra 6,0 arba mažesnis, ir |
| --- | --- |

ji fermentuota (apdorojant pieno rūgštimi) ir jos pH yra 6,0 arba mažesnis, ir

| | ji brandinta/nokinta ne trumpiau kaip 21 dienų, arba |
| --- | --- |

ji brandinta/nokinta ne trumpiau kaip 21 dienų, arba

| | ji tinkama oficialiai sertifikuoti kaip „Prosciutto di Parma“, arba |
| --- | --- |

ji tinkama oficialiai sertifikuoti kaip „Prosciutto di Parma“, arba

| | jai taikytas lygiavertis 12 mėnesių brandinimo procesas, |
| --- | --- |

jai taikytas lygiavertis 12 mėnesių brandinimo procesas,

| | ARBA






  iv) | ji paruošta kaip vartoti tinkamos išpjovos, supakuotos tiesioginei mažmeninei prekybai, išskyrus smulkintą (maltą) mėsą ir galvą bei kaklą, kurios neviršija 3 kg pakuotės svorio ir iš kurių pašalinti šie audiniai: pažasties, vidurinis ir šoninis klubakaulio, kryžkaulio, klubakaulio šlauninis (giluminis kirkšnies), pieno liaukų (paviršinis kirkšnies), paviršinis ir giluminis pakinklio, nugaros paviršinis kaklo, pilvo paviršinis kaklo, vidurinis paviršinis kaklo, sėdmenų ir sėdynkaulio limfmazgiai, ir bet kokie makroskopiškai matomi apdorojant aptikti limfiniai audiniai (t. y. limfmazgiai ir limfgyslės), |
| --- | --- | --- |

ARBA

iv)

ji paruošta kaip vartoti tinkamos išpjovos, supakuotos tiesioginei mažmeninei prekybai, išskyrus smulkintą (maltą) mėsą ir galvą bei kaklą, kurios neviršija 3 kg pakuotės svorio ir iš kurių pašalinti šie audiniai: pažasties, vidurinis ir šoninis klubakaulio, kryžkaulio, klubakaulio šlauninis (giluminis kirkšnies), pieno liaukų (paviršinis kirkšnies), paviršinis ir giluminis pakinklio, nugaros paviršinis kaklo, pilvo paviršinis kaklo, vidurinis paviršinis kaklo, sėdmenų ir sėdynkaulio limfmazgiai, ir bet kokie makroskopiškai matomi apdorojant aptikti limfiniai audiniai (t. y. limfmazgiai ir limfgyslės),

| | ARBA






  v) | kiauliena neapdorota nė vienu iš aukščiau nurodytų būdų (Pastaba. Prieš patvirtinant šių produktų biologinį saugumą, jie turi būti perdirbti Naujojoje Zelandijoje). |
| --- | --- | --- |

ARBA

v)

kiauliena neapdorota nė vienu iš aukščiau nurodytų būdų (Pastaba. Prieš patvirtinant šių produktų biologinį saugumą, jie turi būti perdirbti Naujojoje Zelandijoje).

Aujeskio liga

Jei gyvos kiaulės
  iš NZ parduodamos Sprendimo 2008/185/EB I ir II prieduose išvardytoms valstybėms narėms arba jų regionams, Naujoji Zelandija suteikia patvirtinimą pagal Sprendimą 2008/185/EB. Šis patvirtinimas pateikiamas veterinarijos sertifikate pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 206/2010.

KKM

| — | tik laukinės kiaulės |
| --- | --- |

—

tik laukinės kiaulės

Jei ES produktai parduodami NZ, valstybės narės kompetentinga institucija patvirtina, kad produktai buvo gauti teritorijoje, kurios laukinių kiaulių populiacijoje per paskutines 60 dienų nenustatyta KKM. Šis patvirtinimas pateikiamas veterinarijos sertifikate:

„Šiame dokumente aprašytas produktas buvo pagamintas iš laukinių kiaulių, gautų iš teritorijos, kurios laukinių kiaulių populiacijoje per paskutines 60 dienų nenustatyta klasikinio kiaulių maro.“

Gyvos bitės/kamanės

Gyvos bitės/kamanės

Jei gyvos bitės/kamanės iš NZ parduodamos ES, jų veterinarijos sertifikate (-uose), pateikiamas šis patvirtinimas:

iš NZ parduodamos ES

Šiame dokumente aprašytos bitės/kamanės (1):

1

| a) | yra kilusios iš veislinio bityno, kurį prižiūri ir kontroliuoja kompetentinga institucija, |
| --- | --- |

a)

yra kilusios iš veislinio bityno, kurį prižiūri ir kontroliuoja kompetentinga institucija,

| b) | jei tai bitės, aviliai yra kilę iš teritorijos, kurioje netaikomi jokie apribojimai, susiję su bičių amerikinio puvinio protrūkiu (draudimo laikotarpis tęsėsi bent 30 dienų nuo paskutinio atvejo nustatymo ir nuo datos, kai kompetentinga institucija patikrino visus trijų kilometrų spinduliu esančius avilius ir visi užkrėsti aviliai buvo sudeginti arba gydyti ir apžiūrėti pagal minėtos kompetentingos institucijos nurodymus), |
| --- | --- |

b)

jei tai bitės, aviliai yra kilę iš teritorijos, kurioje netaikomi jokie apribojimai, susiję su bičių amerikinio puvinio protrūkiu (draudimo laikotarpis tęsėsi bent 30 dienų nuo paskutinio atvejo nustatymo ir nuo datos, kai kompetentinga institucija patikrino visus trijų kilometrų spinduliu esančius avilius ir visi užkrėsti aviliai buvo sudeginti arba gydyti ir apžiūrėti pagal minėtos kompetentingos institucijos nurodymus),

| c) | jei tai kamanės, jos yra iš avilių arba yra kilusios iš avilių ir šeimų, kurios prieš išsiuntimą (paprastai per 24 valandas) buvo nedelsiant patikrintos ir nenustatyta jokių klinikinių ligos požymių arba nekilo įtarimo dėl ligos, įskaitant bičių užkrėtimą zooparazitais. |
| --- | --- |

c)

jei tai kamanės, jos yra iš avilių arba yra kilusios iš avilių ir šeimų, kurios prieš išsiuntimą (paprastai per 24 valandas) buvo nedelsiant patikrintos ir nenustatyta jokių klinikinių ligos požymių arba nekilo įtarimo dėl ligos, įskaitant bičių užkrėtimą zooparazitais.

Pakavimo medžiaga, bičių motinėlių narveliai ir kartu atvežti produktai bei maistas yra nauji ir neturėjo sąlyčio su sergančiomis bitėmis ar perų koriais ir buvo imtasi visų apsaugos priemonių apsisaugoti nuo ligų sukėlėjų ar bičių užkrėtimo zooparazitais.

| (1) | Nereikalingą įrašą išbraukti. |
| --- | --- |

(1)

1

Nereikalingą įrašą išbraukti.

Sanitarinių antspaudų spalvos

Sanitarinių antspaudų spalvos

Spalvos, kurias galima naudoti sanitariniams antspaudams, nurodytos Reglamente (EB) Nr. 1333/2008.

Salmonelės

Salmonelės

Jei NZ prekės parduodamos Švedijai ir Suomijai

Jei NZ prekės parduodamos Švedijai ir Suomijai

Toliau išvardytų gyvų gyvūnų ir gyvūninių produktų veterinarijos sertifikate (-uose) pateikiamas atitinkamas susijusiais teisės aktais nustatytas patvirtinimas, jei jų siunta importuojama į Švediją arba Suomiją:

| | žmonėms vartoti skirtus valgomuosius kiaušinius Naujoji Zelandija patvirtina pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1688/2005, |
| --- | --- |

žmonėms vartoti skirtus valgomuosius kiaušinius Naujoji Zelandija patvirtina pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1688/2005,

| | gyvus skersti skirtus naminius paukščius Naujoji Zelandija patvirtina pagal Tarybos sprendimo 95/410/EB A priedą, |
| --- | --- |

gyvus skersti skirtus naminius paukščius Naujoji Zelandija patvirtina pagal Tarybos sprendimo 95/410/EB A priedą,

| | veislinius naminius paukščius Naujoji Zelandija patvirtina pagal Komisijos sprendimo 2003/644/EB II priedą, |
| --- | --- |

veislinius naminius paukščius Naujoji Zelandija patvirtina pagal Komisijos sprendimo 2003/644/EB II priedą,

| | vienadienius paukščių jauniklius Naujoji Zelandija patvirtina pagal Komisijos sprendimo 2003/644/EB III priedą, |
| --- | --- |

vienadienius paukščių jauniklius Naujoji Zelandija patvirtina pagal Komisijos sprendimo 2003/644/EB III priedą,

| | vištas dedekles Naujoji Zelandija patvirtina pagal Komisijos sprendimo 2004/235/EB II priedą, |
| --- | --- |

vištas dedekles Naujoji Zelandija patvirtina pagal Komisijos sprendimo 2004/235/EB II priedą,

| | dėl šviežios mėsos, kuriai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1688/2005, pridedamas šis patvirtinimas: „Šviežia mėsa, paėmus mėginius jos kilmės įmonėje, buvo ištirta mikrobiologiniais tyrimais dėl salmonelių, kaip nustatyta Komisijos reglamente (EB) Nr. 1688/2005.“ |
| --- | --- |

dėl šviežios mėsos, kuriai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1688/2005, pridedamas šis patvirtinimas: „Šviežia mėsa, paėmus mėginius jos kilmės įmonėje, buvo ištirta mikrobiologiniais tyrimais dėl salmonelių, kaip nustatyta Komisijos reglamente (EB) Nr. 1688/2005.“

Lašišinių šeimos žuvys

Lašišinių šeimos žuvys

Jei ES prekės parduodamos NZ

Jei ES prekės parduodamos NZ

Siuntą sudaro tik išskrostos ir lytiškai nesubrendusios Onchorhynchus, Salmo arba Salvelinus genčių lašišinių šeimos žuvys be galvų ir be žiaunų.

Onchorhynchus, Salmo

Salvelinus

Kiaušinėliai (ikrai)

Kiaušinėliai (ikrai)

Jei ES prekės parduodamos NZ

Jei ES prekės parduodamos NZ

Kiaušinėliai (ikrai) turi būti apdoroti taip, kad nebūtų gyvybingi, supakuoti į prekybai skirtas pakuotes, ir juos turi būti galima laikyti ne šaldymo įrangoje.

Termiškai apdoroti sūriai

Termiškai apdoroti sūriai

Jei ES prekės parduodamos NZ

Jei ES prekės parduodamos NZ

Termiškai apdoroto sūrio drėgnis yra mažesnis nei 39 %, o pH – mažesnis nei 5,6. Šiam sūriui gaminti panaudotas pienas 16 sekundžių kaitintas ne žemesnėje nei 64,5 °C temperatūroje. Sūris 90 dienų laikytas ne žemesnėje nei 7 °C temperatūroje.

29.   Ligų kontrolės priemonės, dėl kurių susitarė abi šalys

Ligų kontrolės priemonės, dėl kurių susitarė abi šalys

29.A.   Statusas dėl konkrečių ligų, dėl kurio susitarė abi šalys

Statusas dėl konkrečių ligų, dėl kurio susitarė abi šalys

Pasiutligė

Pasiutligė

Naujoji Zelandija, Jungtinė Karalystė, Malta, Airija ir Švedija pripažintos šalimis, kuriose nenustatyta pasiutligės.

Arklių infekcinė anemija

Arklių infekcinė anemija

Naujoji Zelandija pripažinta šalimi, kurioje nenustatyta AIA.

Bruceliozė

Bruceliozė

Naujoji Zelandija pripažinta šalimi, kurioje nenustatyta Brucella abortus ir B. mellitensis.

Brucella abortus

B. mellitensis

Ku karštligė

Ku karštligė

Naujoji Zelandija pripažinta šalimi, kurioje nenustatyta Ku karštligės.

GVD (II tipo)

GVD (II tipo)

Naujoji Zelandija pripažinta šalimi, kurioje nenustatyta GVD (II tipo).

Mėlynojo liežuvio liga ir EHL

Mėlynojo liežuvio liga ir EHL

Naujoji Zelandija pripažinta šalimi, kurioje nenustatyta mėlynojo liežuvio ligos ir EHL.

ES pateikia NZ prašymą būti pripažinta šalimi, kurioje nenustatyta EHL.

Bitinis žvilgvabalis

Bitinis žvilgvabalis

Naujoji Zelandija ir ES pripažintos šalimis, kuriose nėra bitinių žvilgvabalių.

Tropilaelaps genties erkė

Tropilaelaps

Naujoji Zelandija ir ES pripažintos šalimis, kuriose nėra Tropilaelaps genties erkių.

Tropilaelaps

| 29.B. | Ligų kontrolės priemonės, dėl kurių susitarė abi šalys ir kurios taikomos nustačius konkrečios ligos protrūkį |
| --- | --- |

29.B.

Ligų kontrolės priemonės, dėl kurių susitarė abi šalys ir kurios taikomos nustačius konkrečios ligos protrūkį

Pagal Susitarimo VII priedo 1 skyriaus b skirsnį oficialiuose veterinarijos sertifikatuose pateikiamas (-i) atitinkamas (-i) patvirtinimas (-ai), nurodytas (-i) šio priedo 29 skyriuje.

Bendras visoms prekėms taikomas patvirtinimas:

Bendras visoms prekėms taikomas patvirtinimas:

Šiame dokumente aprašytos prekės buvo laikomos atskirai nuo visų kitų prekių, kurios bet kokiais gamybos, saugojimo ir vežimo etapais neatitiko reikalavimų, ir buvo imtasi visų atsargumo priemonių, kad būtų išvengta prekės užteršimo bet kokiu galimu [įrašyti nustatytą atitinkamą ligą ligai skirtoje skiltyje] viruso šaltiniu.

Patvirtinimas dėl konkrečios ligos:

Patvirtinimas dėl konkrečios ligos:

29 skyriaus i–xxx skirsniuose išvardytoms prekėms taikomas ne tik pirmiau nurodytas bendras visoms prekėms taikomas patvirtinimas, bet ir toliau nurodytas (-i) patvirtinimas (-ai) dėl atitinkamos ligos:

Prekė

Liga

Patvirtinimas dėl ligos

Numeris*) Neprivalomi patvirtinimai sertifikate turi būti nurodyti tik jei tai taikytina.

| i) | Pienas ir pieno produktai:

  8.0 13.0 |
| --- | --- |

i)

Pienas ir pieno produktai:

8.0 13.0

8.0 13.0

SNL

Šiame dokumente aprašytas pienas ir pieno produktai:

| | ARBA






  1*) | sterilizuoti pasiekiant ne mažesnę kaip F03 vertę, |
| --- | --- | --- |

ARBA

1*)

sterilizuoti pasiekiant ne mažesnę kaip F03 vertę,

0

| | ARBA






  2*) | apdoroti ultraaukšta temperatūra (UAT) (132 °C) bent 1 sekundę, |
| --- | --- | --- |

ARBA

2*)

apdoroti ultraaukšta temperatūra (UAT) (132 °C) bent 1 sekundę,

| | ARBA






  3*) | kurių pH prieš juos apdorojant aukštos temperatūros trumpalaikiu pasterizavimu (HTST) (15 sekundžių 72 °C temperatūroje) buvo mažesnis nei 7,0, |
| --- | --- | --- |

ARBA

3*)

kurių pH prieš juos apdorojant aukštos temperatūros trumpalaikiu pasterizavimu (HTST) (15 sekundžių 72 °C temperatūroje) buvo mažesnis nei 7,0,

| | ARBA






  4*) | kurių pH prieš juos dukart apdorojant aukštos temperatūros trumpalaikiu pasterizavimu (HTST) (15 sekundžių 72 °C temperatūroje) buvo didesnis nei 7,0, |
| --- | --- | --- |

ARBA

4*)

kurių pH prieš juos dukart apdorojant aukštos temperatūros trumpalaikiu pasterizavimu (HTST) (15 sekundžių 72 °C temperatūroje) buvo didesnis nei 7,0,

| | ARBA






  5*) | kurie buvo apdoroti aukštos temperatūros trumpalaikiu pasterizavimu (HTST) ir vienai valandai sumažinant pH žemiau 6, |
| --- | --- | --- |

ARBA

5*)

kurie buvo apdoroti aukštos temperatūros trumpalaikiu pasterizavimu (HTST) ir vienai valandai sumažinant pH žemiau 6,

| | ARBA






  6*) | kurie buvo apdoroti aukštos temperatūros trumpalaikiu pasterizavimu (HTST), papildomai kaitinti 72 °C temperatūroje ir džiovinti arba jie buvo apdoroti taikant lygiavertį pagrįstą ir patvirtintą džiovinimo procesą, kuriuo užtikrinamas bent lygiavertis šiluminis poveikis, kuris pasiekiamas 15 sekundžių kaitinant 72 °C temperatūroje. |
| --- | --- | --- |

ARBA

6*)

kurie buvo apdoroti aukštos temperatūros trumpalaikiu pasterizavimu (HTST), papildomai kaitinti 72 °C temperatūroje ir džiovinti arba jie buvo apdoroti taikant lygiavertį pagrįstą ir patvirtintą džiovinimo procesą, kuriuo užtikrinamas bent lygiavertis šiluminis poveikis, kuris pasiekiamas 15 sekundžių kaitinant 72 °C temperatūroje.

| ii) | Mėsa (įskaitant smulkintą mėsą) bei mėsos pusgaminiai iš poranagių gyvūnų, išskyrus galvas, kanopas ir vidaus organus ir kiaulių (suidae) mėsą:

  4.A 4.C 5.A 5.C |
| --- | --- |

ii)

Mėsa (įskaitant smulkintą mėsą) bei mėsos pusgaminiai iš poranagių gyvūnų, išskyrus galvas, kanopas ir vidaus organus ir kiaulių (suidae

4.A 4.C 5.A 5.C

4.A 4.C 5.A 5.C

SNL

Šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) (išskyrus kanopas, galvą ir vidaus organus):

įrašyti atitinkamą prekę

| 1. | pagaminta iš gyvūnų, kurie buvo patikrinti ante-mortem ir post-mortem ir nenustatyta jokių SNL požymių, |
| --- | --- |

1.

pagaminta iš gyvūnų, kurie buvo patikrinti ante-mortem ir post-mortem ir nenustatyta jokių SNL požymių,

ante-mortem

post-mortem

| 2. | pagaminta iš iškaulinėtų skerdenų, iš kurių pašalinti subproduktai ir pagrindiniai limfmazgiai, |
| --- | --- |

2.

pagaminta iš iškaulinėtų skerdenų, iš kurių pašalinti subproduktai ir pagrindiniai limfmazgiai,

| 3. | bent 24 valandas brandinta aukštesnėje kaip +2 °C temperatūroje ir kurios pH vertė, matuojant ilgiausiojo nugaros raumens viduryje po brandinimo ir prieš iškaulinėjant, buvo mažesnė nei 6, |
| --- | --- |

3.

bent 24 valandas brandinta aukštesnėje kaip +2 °C temperatūroje ir kurios pH vertė, matuojant ilgiausiojo nugaros raumens viduryje po brandinimo ir prieš iškaulinėjant, buvo mažesnė nei 6,

| 4. | pagaminta ne iš gyvūnų, paskerstų arba perdirbtų nustatytoje apsaugos ar priežiūros zonoje esančioje įmonėje, |
| --- | --- |

4.

pagaminta ne iš gyvūnų, paskerstų arba perdirbtų nustatytoje apsaugos ar priežiūros zonoje esančioje įmonėje,

| 5. | mėsai, gautai iš apsaugos ir priežiūros zonose laikytų gyvūnų, taikoma oficialioji kontrolė, ji identifikuota ir kontroliuojama siekiant užtikrinti, kad tokia mėsa nepatektų į šią siuntą. |
| --- | --- |

5.

mėsai, gautai iš apsaugos ir priežiūros zonose laikytų gyvūnų, taikoma oficialioji kontrolė, ji identifikuota ir kontroliuojama siekiant užtikrinti, kad tokia mėsa nepatektų į šią siuntą.

| iii) | Mėsa (įskaitant smulkintą mėsą) ir kiti gyvūniniai produktai (įskaitant subproduktus), pagaminti iš poranagių gyvūnų, įskaitant kiaules (suidae):

  4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E |
| --- | --- |

iii)

Mėsa (įskaitant smulkintą mėsą) ir kiti gyvūniniai produktai (įskaitant subproduktus), pagaminti iš poranagių gyvūnų, įskaitant kiaules (suidae

4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E

4.A 4.C 5.A 5.C 7.A 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 11.E

SNL

Šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]):

įrašyti atitinkamą prekę

| I) | pagaminta iš gyvūnų, kurie buvo patikrinti ante-mortem ir post-mortem ir nenustatyta jokių SNL požymių,
  IR
  ARBA |
| --- | --- |

I)

pagaminta iš gyvūnų, kurie buvo patikrinti ante-mortem ir post-mortem ir nenustatyta jokių SNL požymių,

ante-mortem

post-mortem

IR

ARBA

| 2*) | pagaminta iš gyvūnų, paskerstų prieš 21 dieną iki nustatytos anksčiausio užsikrėtimo teritorijoje dienos, ir pagaminta ne iš gyvūnų, paskerstų arba perdirbtų nustatytoje apsaugos ar priežiūros zonoje esančioje įmonėje,
  ARBA |
| --- | --- |

2*)

pagaminta iš gyvūnų, paskerstų prieš 21 dieną iki nustatytos anksčiausio užsikrėtimo teritorijoje dienos, ir pagaminta ne iš gyvūnų, paskerstų arba perdirbtų nustatytoje apsaugos ar priežiūros zonoje esančioje įmonėje,

ARBA

| 3*) | pagaminta iš gyvūnų, kurie laikyti ūkyje bent 21 dieną ir kurie buvo identifikuoti taip, kad būtų galima atsekti kilmės ūkį, ir pagaminta ne iš gyvūnų, laikytų apsaugos ar priežiūros zonoje esančiuose ūkiuose, prekė buvo aiškiai identifikuota ir sulaikyta bei oficialiai prižiūrima bent 7 dienas ir neišleidžiama, kol pasibaigus sulaikymo laikotarpiui įtarimas dėl kilmės ūkio užkrėtimo snukio ir nagų ligos virusu oficialiai paneigiamas,
  IR |
| --- | --- |

3*)

pagaminta iš gyvūnų, kurie laikyti ūkyje bent 21 dieną ir kurie buvo identifikuoti taip, kad būtų galima atsekti kilmės ūkį, ir pagaminta ne iš gyvūnų, laikytų apsaugos ar priežiūros zonoje esančiuose ūkiuose, prekė buvo aiškiai identifikuota ir sulaikyta bei oficialiai prižiūrima bent 7 dienas ir neišleidžiama, kol pasibaigus sulaikymo laikotarpiui įtarimas dėl kilmės ūkio užkrėtimo snukio ir nagų ligos virusu oficialiai paneigiamas,

IR

| 4. | mėsai, gautai iš apsaugos ir priežiūros zonose laikytų gyvūnų, taikoma oficialioji kontrolė, ji identifikuota ir kontroliuojama siekiant užtikrinti, kad tokia mėsa nepatektų į šią siuntą. |
| --- | --- |

4.

mėsai, gautai iš apsaugos ir priežiūros zonose laikytų gyvūnų, taikoma oficialioji kontrolė, ji identifikuota ir kontroliuojama siekiant užtikrinti, kad tokia mėsa nepatektų į šią siuntą.

| iv) | Mėsa ir mėsos pusgaminiai iš naminių paukščių (įskaitant kalakutus):

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

iv)

Mėsa ir mėsos pusgaminiai iš naminių paukščių (įskaitant kalakutus):

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

LPPG –

Būtina pranešti pagal OIE Sausumos gyvūnų sveikatos kodekse nustatytus kriterijus

Šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) pagaminta iš gyvūnų, kurie:

įrašyti atitinkamą prekę

| | ARBA






  1*) | gauti iš ūkio, kuris yra ne apsaugos ar priežiūros zonoje, ir visai mėsai, gautai iš apsaugos ir priežiūros zonose laikytų gyvūnų, taikoma oficialioji kontrolė, ji identifikuota ir kontroliuojama siekiant užtikrinti, kad tokia mėsa nepatektų į šią siuntą, |
| --- | --- | --- |

ARBA

1*)

gauti iš ūkio, kuris yra ne apsaugos ar priežiūros zonoje, ir visai mėsai, gautai iš apsaugos ir priežiūros zonose laikytų gyvūnų, taikoma oficialioji kontrolė, ji identifikuota ir kontroliuojama siekiant užtikrinti, kad tokia mėsa nepatektų į šią siuntą,

| | ARBA






  2*) | gauti iš ūkio, esančio priežiūros, tačiau ne apsaugos, zonoje, ir ne anksčiau kaip 7 dienos iki skerdimo patikrinti atlikus tyrimus virusui nustatyti, kuriais 95 % patikimumu nustatomas 5 % LPPG paplitimas, ir (arba) atlikus serologinius tyrimus, kurių rezultatai buvo neigiami, ir kurie paskersti paskirtoje įmonėje, kuri po paskutinio išvalymo ir dezinfekavimo neperdirbo LPPG užsikrėtusių naminių paukščių, ir kurie buvo patikrinti ante-mortem ir post-mortem ir nenustatyta jokių LPPG požymių, ir visai mėsai, gautai iš apsaugos ir priežiūros zonose laikytų gyvūnų, taikoma oficialioji kontrolė, ji identifikuota ir kontroliuojama siekiant užtikrinti, kad tokia mėsa nepatektų į šią siuntą, |
| --- | --- | --- |

ARBA

2*)

gauti iš ūkio, esančio priežiūros, tačiau ne apsaugos, zonoje, ir ne anksčiau kaip 7 dienos iki skerdimo patikrinti atlikus tyrimus virusui nustatyti, kuriais 95 % patikimumu nustatomas 5 % LPPG paplitimas, ir (arba) atlikus serologinius tyrimus, kurių rezultatai buvo neigiami, ir kurie paskersti paskirtoje įmonėje, kuri po paskutinio išvalymo ir dezinfekavimo neperdirbo LPPG užsikrėtusių naminių paukščių, ir kurie buvo patikrinti ante-mortem ir post-mortem ir nenustatyta jokių LPPG požymių, ir visai mėsai, gautai iš apsaugos ir priežiūros zonose laikytų gyvūnų, taikoma oficialioji kontrolė, ji identifikuota ir kontroliuojama siekiant užtikrinti, kad tokia mėsa nepatektų į šią siuntą,

ante-mortem

post-mortem

| | ARBA






  3*) | buvo perdirbti bent prieš 21 dieną iki nustatytos anksčiausio užsikrėtimo dienos. |
| --- | --- | --- |

ARBA

3*)

buvo perdirbti bent prieš 21 dieną iki nustatytos anksčiausio užsikrėtimo dienos.

| v) | Mėsa ir mėsos pusgaminiai iš naminių paukščių (įskaitant kalakutus):

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

v)

Mėsa ir mėsos pusgaminiai iš naminių paukščių (įskaitant kalakutus):

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

MPPG

Būtina pranešti pagal OIE Sausumos gyvūnų sveikatos kodekse nustatytus kriterijus

Šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) pagaminta iš gyvūnų, kurie:

įrašyti atitinkamą prekę

| 1. | gauti iš ūkio, kuriame per pastarąsias 21 dieną nepasireiškė MPPG, |
| --- | --- |

1.

gauti iš ūkio, kuriame per pastarąsias 21 dieną nepasireiškė MPPG,

| 2. | paskersti patvirtintoje įmonėje, kuri po paskutinio išvalymo ir dezinfekavimo neperdirbo MPPG užsikrėtusių naminių paukščių, |
| --- | --- |

2.

paskersti patvirtintoje įmonėje, kuri po paskutinio išvalymo ir dezinfekavimo neperdirbo MPPG užsikrėtusių naminių paukščių,

| 3. | patikrinti ante-mortem ir post-mortem ir nenustatyta jokių MPPG požymių. |
| --- | --- |

3.

patikrinti ante-mortem ir post-mortem ir nenustatyta jokių MPPG požymių.

ante-mortem

post-mortem

| vi) | Mėsa ir mėsos pusgaminiai iš naminių paukščių (įskaitant kalakutus):

  4.B 4.C 5.B 5.C |
| --- | --- |

vi)

Mėsa ir mėsos pusgaminiai iš naminių paukščių (įskaitant kalakutus):

4.B 4.C 5.B 5.C

4.B 4.C 5.B 5.C

NL

Šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) pagaminta iš:

įrašyti atitinkamą prekę

| 1. | gyvūnų iš ūkių, kuriuose nenustatyta NL ir kurie yra ne NL apsaugos ar priežiūros zonoje,
  IR
  ARBA |
| --- | --- |

1.

gyvūnų iš ūkių, kuriuose nenustatyta NL ir kurie yra ne NL apsaugos ar priežiūros zonoje,

IR

ARBA

| 2*) | nebuvo vakcinuoti nuo NL,
  ARBA |
| --- | --- |

2*)

nebuvo vakcinuoti nuo NL,

ARBA

| 3*) | buvo vakcinuoti nuo NL naudojant vakciną, atitinkančią Komisijos sprendime 93/152/EEB aprašytus standartus (naudota vakcina ir vakcinavimo data taip pat nurodomos sertifikate),
  IR |
| --- | --- |

3*)

buvo vakcinuoti nuo NL naudojant vakciną, atitinkančią Komisijos sprendime 93/152/EEB aprašytus standartus (naudota vakcina ir vakcinavimo data taip pat nurodomos sertifikate),

IR

| 4. | vežimo į skerdyklą dieną gyvūnai neturėjo jokių klinikinių NL požymių ir taip pat buvo patikrinti ante-mortem ir post-mortem ir nenustatyta jokių klinikinių NL požymių; jie paskersti patvirtintoje įmonėje, kurią reguliariai tikrina kompetentinga veterinarijos institucija ir kuri po paskutinio išvalymo ir dezinfekavimo neperdirbo NL užsikrėtusių naminių paukščių. |
| --- | --- |

4.

vežimo į skerdyklą dieną gyvūnai neturėjo jokių klinikinių NL požymių ir taip pat buvo patikrinti ante-mortem ir post-mortem ir nenustatyta jokių klinikinių NL požymių; jie paskersti patvirtintoje įmonėje, kurią reguliariai tikrina kompetentinga veterinarijos institucija ir kuri po paskutinio išvalymo ir dezinfekavimo neperdirbo NL užsikrėtusių naminių paukščių.

ante-mortem

post-mortem

| vii) | Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai, pagaminti iš poranagių gyvūnų, įskaitant kiaules (suidae), ir naminių paukščių (įskaitant kalakutus):

  6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

vii)

Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai, pagaminti iš poranagių gyvūnų, įskaitant kiaules (suidae

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

SNL, KKM, VKL, AKM, GM, NL, MPPG, LPPG, SAM

Šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo termiškai apdorota hermetiškoje pakuotėje, kai F0 vertė yra 3,00 arba daugiau.

įrašyti atitinkamą prekę

0

| viii) | Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai, pagaminti iš poranagių gyvūnų, įskaitant kiaules (suidae), ir naminių paukščių (įskaitant kalakutus):

  6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

viii)

Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai, pagaminti iš poranagių gyvūnų, įskaitant kiaules (suidae

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.B 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

SNL, KKM, VKL, GM, NL, MPPG, LPPG, SAM

| | ARBA






  1*) | šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo termiškai apdorota bent 70 °C temperatūroje (visas produktas), |
| --- | --- | --- |

ARBA

1*)

šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo termiškai apdorota bent 70 °C temperatūroje (visas produktas),

įrašyti atitinkamą prekę

| | ARBA






  2*) | šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo termiškai apdorota 70 °C temperatūroje bent 30 minučių arba taikant lygiavertį pagrįstą ir patvirtintą terminį procesą. |
| --- | --- | --- |

ARBA

2*)

šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo termiškai apdorota 70 °C temperatūroje bent 30 minučių arba taikant lygiavertį pagrįstą ir patvirtintą terminį procesą.

įrašyti atitinkamą prekę

| ix) | Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai, pagaminti iš poranagių gyvūnų, įskaitant kiaules (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

ix)

Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai, pagaminti iš poranagių gyvūnų, įskaitant kiaules (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

SNL, KKM, VKL, AKM, GM, SAM

Šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo termiškai apdorota hermetiškoje pakuotėje ne mažesnėje kaip 60 °C temperatūroje bent 4 valandas, per kurias vidaus temperatūra bent 30 minučių buvo 70 °C.

įrašyti atitinkamą prekę

| x) | Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai, pagaminti iš kiaulių (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

x)

Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai, pagaminti iš kiaulių (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

AKM

Šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo termiškai apdorota bent 80 °C temperatūroje (visas produktas).

įrašyti atitinkamą prekę

| xi) | Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai (be kaulų), pagaminti iš poranagių gyvūnų, įskaitant kiaules (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xi)

Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai (be kaulų), pagaminti iš poranagių gyvūnų, įskaitant kiaules (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

SNL, KKM, VKL, AKM, GM

Šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) yra be kaulų ir buvo natūraliai fermentuota ir brandinta ne trumpiau kaip devynis mėnesius, po kurių pasiekiamos šios savybės: Aw vertė – ne daugiau kaip 0,93 arba pH vertė – ne daugiau kaip 6,0.

įrašyti atitinkamą prekę

| xii) | Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai (įskaitant su kaulais), pagaminti iš poranagių gyvūnų, įskaitant kiaules (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xii)

Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai (įskaitant su kaulais), pagaminti iš poranagių gyvūnų, įskaitant kiaules (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

SNL, KKM, VKL

Šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]), kurios sudėtyje gali būti kaulų, buvo natūraliai fermentuota ir brandinta ne trumpiau kaip devynis mėnesius, po kurių pasiekiamos šios savybės: Aw vertė – ne daugiau kaip 0,93 arba pH vertė – ne daugiau kaip 6,0.

įrašyti atitinkamą prekę

| xiii) | Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai, pagaminti iš poranagių gyvūnų, įskaitant kiaules (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xiii)

Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai, pagaminti iš poranagių gyvūnų, įskaitant kiaules (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

SNL, SAM

Šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo termiškai apdorota užtikrinant ne mažesnę kaip 65 °C vidaus temperatūrą tokį laiką, per kurį pasiekiama pasterizacijos vertė (PV) yra ne mažesnė kaip 40.

įrašyti atitinkamą prekę

| xiv) | Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai, pagaminti iš kiaulių (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xiv)

Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai, pagaminti iš kiaulių (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

KKM

Šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) yra sausai sūdyta kiauliena1, kuri yra:

įrašyti atitinkamą prekę

1

| | ARBA






  1*) | sausai sūdytas ir ne trumpiau kaip 313 dienų1 vytintas itališkas kiaulienos kumpis su kaulu, |
| --- | --- | --- |

ARBA

1*)

sausai sūdytas ir ne trumpiau kaip 313 dienų1 vytintas itališkas kiaulienos kumpis su kaulu,

1

| | ARBA






  2*) | sausai sūdyta ir ne trumpiau kaip 252 dienas1 vytinta ispaniška Iberijos kiaulės mentė su kaulu, |
| --- | --- | --- |

ARBA

2*)

sausai sūdyta ir ne trumpiau kaip 252 dienas1 vytinta ispaniška Iberijos kiaulės mentė su kaulu,

1

| | ARBA






  3*) | sausai sūdyta ir ne trumpiau kaip 126 dienas1 vytinta ispaniška Iberijos kiaulės mentė su kaulu, |
| --- | --- | --- |

ARBA

3*)

sausai sūdyta ir ne trumpiau kaip 126 dienas1 vytinta ispaniška Iberijos kiaulės mentė su kaulu,

1

| | ARBA






  4*) | sausai sūdytas ir ne trumpiau kaip 140 dienų1 vytintas ispaniškas Serrano kiaulienos kumpis su kaulu. |
| --- | --- | --- |

ARBA

4*)

sausai sūdytas ir ne trumpiau kaip 140 dienų1 vytintas ispaniškas Serrano kiaulienos kumpis su kaulu.

1

Serrano

1 išnaša. Rengiant šį dokumentą kiaulienos importo į Naująją Zelandiją sąlygos gali būti taikomos sauso sūdymo trukmei, kuri viršija mažiausią dėl KKM nustatytą trukmę.

1

| xv) | Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai, pagaminti iš kiaulių (suidae):

  6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H |
| --- | --- |

xv)

Mėsos gaminiai ir kiti perdirbti produktai, pagaminti iš kiaulių (suidae

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

6.A 6.C 6.D 7.B 7.C 7.D 7.E 7.F 7.G 7.H

AKM

Šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo apdorota, įskaitant natūralų fermentavimą ir brandinimą, ne trumpiau kaip 190 dienų, jei tai kumpiai, ir ne trumpiau kaip 140 dienų, jei tai nugarinės.

įrašyti atitinkamą prekę

| xvi) | Gyvūnų žarnos, gautos iš atrajotojų:

  7.A 12.0 |
| --- | --- |

xvi)

Gyvūnų žarnos, gautos iš atrajotojų:

7.A 12.0

7.A 12.0

SNL

Šiame dokumente aprašytos gyvūnų žarnos buvo išvalytos, išgrandytos ir arba sūdytos natrio chloridu 30 dienų, arba po grandymo balintos arba išdžiovintos, o po apdorojimo apsaugotos nuo pakartotinio užteršimo.

| xvii) | Perdirbti (lydyti) gyvūniniai baltymai, taukai ir riebalai ir gyvūnų augintinių ėdalas, pagamintas iš kanopinių gyvūnų ir naminių paukščių (įskaitant kalakutus):

  15.0 17.0 21.0 |
| --- | --- |

xvii)

Perdirbti (lydyti) gyvūniniai baltymai, taukai ir riebalai ir gyvūnų augintinių ėdalas, pagamintas iš kanopinių gyvūnų ir naminių paukščių (įskaitant kalakutus):

15.0 17.0 21.0

15.0 17.0 21.0

SNL, VKL, GM, SAM, AKM, NL, ŽL

Šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo termiškai apdorota pagal minimalius reguliavimo standartus pasiekiant ne žemesnę kaip 90 C temperatūrą 10 minučių visame produkte.

įrašyti atitinkamą prekę

| xviii) | Iš atrajotojų gauta vilna ir pluoštas:

  20.0 |
| --- | --- |

xviii)

Iš atrajotojų gauta vilna ir pluoštas:

20.0

20.0

SNL, GM

| | ARBA






  1*) | šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo arba 4 savaites laikoma 18 °C temperatūroje, arba 4 mėnesius 4 °C temperatūroje, arba 8 dienas 37 °C temperatūroje, |
| --- | --- | --- |

ARBA

1*)

šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo arba 4 savaites laikoma 18 °C temperatūroje, arba 4 mėnesius 4 °C temperatūroje, arba 8 dienas 37 °C temperatūroje,

įrašyti atitinkamą prekę

| | ARBA






  2*) | šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo išplauta pramoniniu būdu pamerkiant į 60–70 °C vandenyje tirpų ploviklį, |
| --- | --- | --- |

ARBA

2*)

šiame dokumente aprašyta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo išplauta pramoniniu būdu pamerkiant į 60–70 °C vandenyje tirpų ploviklį,

įrašyti atitinkamą prekę

| | ARBA






  3*) | neperdirbta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo išvalyta, išdžiovinta ir saugiai supakuota pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 reikalavimus. |
| --- | --- | --- |

ARBA

3*)

neperdirbta prekė ([įrašyti atitinkamą prekę]) buvo išvalyta, išdžiovinta ir saugiai supakuota pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 reikalavimus.

įrašyti atitinkamą prekę

| xix) | Apdoroti kailiai ir odos:

  19 |
| --- | --- |

xix)

Apdoroti kailiai ir odos:

19

19

SNL, GM

Šiame dokumente aprašyti kailiai arba odos buvo 7 dienas sūdomi jūros druskoje, kurios sudėtyje yra bent 2 % natrio karbonato.

| xx) | Apdoroti kailiai ir odos:

  19 |
| --- | --- |

xx)

Apdoroti kailiai ir odos:

19

19

SNL

| | ARBA






  1*) | šiame dokumente aprašyti kailiai arba odos buvo sausai arba drėgnai sūdomi 14 dienų iki išsiuntimo ir buvo vežami jūra, |
| --- | --- | --- |

ARBA

1*)

šiame dokumente aprašyti kailiai arba odos buvo sausai arba drėgnai sūdomi 14 dienų iki išsiuntimo ir buvo vežami jūra,

| | ARBA






  2*) | šiame dokumente aprašyti kailiai arba odos buvo 42 dienas džiovinami ne žemesnėje kaip 20 °C temperatūroje. |
| --- | --- | --- |

ARBA

2*)

šiame dokumente aprašyti kailiai arba odos buvo 42 dienas džiovinami ne žemesnėje kaip 20 °C temperatūroje.

| xxii) | Visiškai apdoroti kailiai ir odos (rauginti chromu, pikeliuoti, kalkinti arba kailiai, kurių rauginimo procesas baigtas):

  19 |
| --- | --- |

xxii)

Visiškai apdoroti kailiai ir odos (rauginti chromu, pikeliuoti, kalkinti arba kailiai, kurių rauginimo procesas baigtas):

19

19

SNL, GM

Visiškai apdorotais kailiais ir odomis gali būti prekiaujama be apribojimų, jei šie produktai buvo apdoroti naudojant įprastus cheminius ir mechaninius procesus, kurie naudojami rauginimo pramonėje.

Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas prekybai gali būti taikomas šis patvirtinimas:

Šiame dokumente aprašyti visiškai apdoroti kailiai ir odos buvo apdoroti naudojant įprastus cheminius ir mechaninius procesus, kurie naudojami rauginimo pramonėje.

| xxiii) | Galvijų sperma:

  1 |
| --- | --- |

xxiii)

Galvijų sperma:

1

1

SNL

Šiame dokumente aprašyta sperma:

| | ARBA






  1*) | buvo gauta iš gyvūnų donorų, kurie buvo laikomi spermos surinkimo centre, į kurį per 30 dienų iki surinkimo nebuvo atvežta naujų gyvūnų ir aplink kurį 10 kilometrų atstumu 30 dienų prieš ir po surinkimo nenustatyta SNL protrūkio; surinkimo dieną gyvūnai neturėjo jokių klinikinių SNL požymių, nebuvo vakcinuoti nuo SNL ir ne anksčiau kaip 21 diena po spermos surinkimo jiems buvo atlikti SNL viruso antikūnų nustatymo tyrimai ir gauti neigiami rezultatai, taip pat jokie kiti spermos surinkimo centre esantys gyvūnai nebuvo vakcinuoti nuo SNL. Be to, sperma buvo surinkta iš spermos surinkimo centro, esančio ne apsaugos ar priežiūros zonoje, o bet kokia sperma, surinkta apsaugos ir priežiūros zonoje, yra aiškiai identifikuota ir sulaikyta bei oficialiai prižiūrima; surinkta sperma buvo papildomai apdorota ir laikoma pagal, atitinkamai, OIE Sausumos gyvūnų sveikatos kodekso 4.5 arba 4.6 skyrių ir buvo toliau laikoma kilmės šalyje ne trumpiau kaip vieną mėnesį po surinkimo, ir per tą laikotarpį įmonėje, kurioje buvo laikomi gyvūnai donorai, nenustatyta jokių SNL požymių, |
| --- | --- | --- |

ARBA

1*)

buvo gauta iš gyvūnų donorų, kurie buvo laikomi spermos surinkimo centre, į kurį per 30 dienų iki surinkimo nebuvo atvežta naujų gyvūnų ir aplink kurį 10 kilometrų atstumu 30 dienų prieš ir po surinkimo nenustatyta SNL protrūkio; surinkimo dieną gyvūnai neturėjo jokių klinikinių SNL požymių, nebuvo vakcinuoti nuo SNL ir ne anksčiau kaip 21 diena po spermos surinkimo jiems buvo atlikti SNL viruso antikūnų nustatymo tyrimai ir gauti neigiami rezultatai, taip pat jokie kiti spermos surinkimo centre esantys gyvūnai nebuvo vakcinuoti nuo SNL. Be to, sperma buvo surinkta iš spermos surinkimo centro, esančio ne apsaugos ar priežiūros zonoje, o bet kokia sperma, surinkta apsaugos ir priežiūros zonoje, yra aiškiai identifikuota ir sulaikyta bei oficialiai prižiūrima; surinkta sperma buvo papildomai apdorota ir laikoma pagal, atitinkamai, OIE Sausumos gyvūnų sveikatos kodekso 4.5 arba 4.6 skyrių ir buvo toliau laikoma kilmės šalyje ne trumpiau kaip vieną mėnesį po surinkimo, ir per tą laikotarpį įmonėje, kurioje buvo laikomi gyvūnai donorai, nenustatyta jokių SNL požymių,

| | ARBA






  2*) | buvo surinkta ir laikoma sušaldyta bent 21 dieną iki nustatytos anksčiausio užsikrėtimo snukio ir nagų ligos virusu dienos apsaugos ir priežiūros zonoje esančiame ūkyje; ir bet kokia po anksčiausio užsikrėtimo dienos surinkta sperma buvo laikoma atskirai ir išleista tik nustojus taikyti visas su SNL protrūkiu susijusias priemones; visiems spermos surinkimo centre laikomiems gyvūnams buvo atlikti klinikiniai tyrimai ir paimti mėginiai buvo ištirti atlikus serologinį tyrimą siekiant patvirtinti, kad susijęs centras neužkrėstas; atlikus gyvūnų donorų mėginių, paimtų ne anksčiau kaip 28 dienos po spermos surinkimo, SNL viruso antikūnų nustatymo serologinį tyrimą gauti neigiami rezultatai. |
| --- | --- | --- |

ARBA

2*)

buvo surinkta ir laikoma sušaldyta bent 21 dieną iki nustatytos anksčiausio užsikrėtimo snukio ir nagų ligos virusu dienos apsaugos ir priežiūros zonoje esančiame ūkyje; ir bet kokia po anksčiausio užsikrėtimo dienos surinkta sperma buvo laikoma atskirai ir išleista tik nustojus taikyti visas su SNL protrūkiu susijusias priemones; visiems spermos surinkimo centre laikomiems gyvūnams buvo atlikti klinikiniai tyrimai ir paimti mėginiai buvo ištirti atlikus serologinį tyrimą siekiant patvirtinti, kad susijęs centras neužkrėstas; atlikus gyvūnų donorų mėginių, paimtų ne anksčiau kaip 28 dienos po spermos surinkimo, SNL viruso antikūnų nustatymo serologinį tyrimą gauti neigiami rezultatai.

| xxiv) | Galvijų sperma:

  1 |
| --- | --- |

xxiv)

Galvijų sperma:

1

1

MLL

Šiame dokumente aprašyta sperma buvo gauta iš gyvūnų donorų:

| | ARBA
  bent 60 dienų iki spermos surinkimo ir jo metu buvo laikomi nuo ligos sukėlėjo pernešėjų apsaugotoje įmonėje, |
| --- | --- |

ARBA

bent 60 dienų iki spermos surinkimo ir jo metu buvo laikomi nuo ligos sukėlėjo pernešėjų apsaugotoje įmonėje,

| | ARBA
  kuriems pagal OIE Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadovą bent kas 60 dienų rinkimo laikotarpiu ir po 21–60 dienų nuo galutinio šiai siuntai skirtos spermos surinkimo buvo atliktas MLV grupės antikūnų nustatymo serologinis tyrimas ir gauti neigiami rezultatai, |
| --- | --- |

ARBA

kuriems pagal OIE Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadovą bent kas 60 dienų rinkimo laikotarpiu ir po 21–60 dienų nuo galutinio šiai siuntai skirtos spermos surinkimo buvo atliktas MLV grupės antikūnų nustatymo serologinis tyrimas ir gauti neigiami rezultatai,

| | ARBA
  kuriems pagal OIE Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadovą buvo atliktas viruso sukėlėjo nustatymo tyrimas, kuriam buvo naudojami kraujo mėginiai, paimti šiai siuntai skirtos spermos rinkimo laikotarpio pradžioje ir pabaigoje ir bent kas 7 dienas (viruso išskyrimo tyrimo atveju) ar 28 dienas (PGR tyrimo atveju) per šiai siuntai skirtos spermos rinkimo laikotarpį ir gauti neigiami rezultatai, |
| --- | --- |

ARBA

kuriems pagal OIE Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadovą buvo atliktas viruso sukėlėjo nustatymo tyrimas, kuriam buvo naudojami kraujo mėginiai, paimti šiai siuntai skirtos spermos rinkimo laikotarpio pradžioje ir pabaigoje ir bent kas 7 dienas (viruso išskyrimo tyrimo atveju) ar 28 dienas (PGR tyrimo atveju) per šiai siuntai skirtos spermos rinkimo laikotarpį ir gauti neigiami rezultatai,

| | ARBA
  spermos surinkimo centras nėra užkrėstoje (ribojimų taikymo) zonoje. Sperma iš užkrėstų (ribojimų taikymo) zonų yra aiškiai identifikuota ir sulaikyta bei oficialiai prižiūrima, |
| --- | --- |

ARBA

spermos surinkimo centras nėra užkrėstoje (ribojimų taikymo) zonoje. Sperma iš užkrėstų (ribojimų taikymo) zonų yra aiškiai identifikuota ir sulaikyta bei oficialiai prižiūrima,

| | IR
  sperma buvo surinkta, apdorota ir laikoma pagal OIE standartus. |
| --- | --- |

IR

sperma buvo surinkta, apdorota ir laikoma pagal OIE standartus.

| xxv) | Galvijų sperma:

  1 |
| --- | --- |

xxv)

Galvijų sperma:

1

1

ŽL

Šiame dokumente aprašyta sperma buvo gauta iš gyvūnų donorų:

kurie spermos surinkimo dieną ir vėlesnes 28 dienas neturėjo jokių klinikinių ŽL požymių; 28 dienas iki spermos surinkimo gyvūnai buvo laikomi eksportuojančiojoje šalyje spermos surinkimo centre, kuriame per tą laikotarpį oficialiai nepranešta apie nė vieną ŽL atvejį ir kuris nėra ŽL užkrėstoje arba buferinėje zonoje, o bet kokia sperma iš buferinės zonos yra aiškiai identifikuota ir kontroliuojama.

| xxvi) | In vivo gauti galvijų embrionai (išskyrus embrionus, kuriems atlikta įsiskverbimo į skaidrųjį dangalą (zona pellucida) procedūra):

  2 |
| --- | --- |

xxvi)

In vivo

zona pellucida

2

2

SNL

Šiame dokumente aprašyti in vivo gauti embrionai buvo gauti iš donorų, kurie:

in vivo

| | renkant spermą neturėjo jokių klinikinių SNL požymių ir kurių embrionai buvo pradėti dirbtinai apsėklinus sperma, surinkta, apdorota ir laikoma kompetentingos institucijos pagal OIE standartus patvirtintuose spermos surinkimo centruose. Be to, embrionai surinkti, apdoroti ir laikomi pagal kompetentingos institucijos nustatytus standartus,
  IR |
| --- | --- |

renkant spermą neturėjo jokių klinikinių SNL požymių ir kurių embrionai buvo pradėti dirbtinai apsėklinus sperma, surinkta, apdorota ir laikoma kompetentingos institucijos pagal OIE standartus patvirtintuose spermos surinkimo centruose. Be to, embrionai surinkti, apdoroti ir laikomi pagal kompetentingos institucijos nustatytus standartus,

IR

| | gyvūnai donorai, kurių embrionai buvo surinkti, kilę iš bandos (-ų), kuri (-ios) buvo laikoma (-os) ne apsaugos arba priežiūros zonoje. Apsaugos ir priežiūros zonose surinkti embrionai yra aiškiai identifikuoti ir sulaikyti bei oficialiai prižiūrimi. |
| --- | --- |

gyvūnai donorai, kurių embrionai buvo surinkti, kilę iš bandos (-ų), kuri (-ios) buvo laikoma (-os) ne apsaugos arba priežiūros zonoje. Apsaugos ir priežiūros zonose surinkti embrionai yra aiškiai identifikuoti ir sulaikyti bei oficialiai prižiūrimi.

| xxvii) | In vivo gauti galvijų embrionai (išskyrus embrionus, kuriems atlikta įsiskverbimo į skaidrųjį dangalą (zona pellucida) procedūra):

  2 |
| --- | --- |

xxvii)

In vivo

zona pellucida

2

2

MLL

Šiame dokumente aprašyti in vivo gauti embrionai buvo gauti iš donorų:

in vivo

| | kurie renkant spermą neturėjo jokių klinikinių MLL požymių ir kurių embrionai buvo pradėti dirbtinai apsėklinus sperma, surinkta, apdorota ir laikoma kompetentingos institucijos pagal OIE standartus patvirtintuose spermos surinkimo centruose,
  IR |
| --- | --- |

kurie renkant spermą neturėjo jokių klinikinių MLL požymių ir kurių embrionai buvo pradėti dirbtinai apsėklinus sperma, surinkta, apdorota ir laikoma kompetentingos institucijos pagal OIE standartus patvirtintuose spermos surinkimo centruose,

IR

| | embrionai surinkti, apdoroti ir laikomi pagal kompetentingos institucijos nustatytus standartus. |
| --- | --- |

embrionai surinkti, apdoroti ir laikomi pagal kompetentingos institucijos nustatytus standartus.

| xxviii) | In vivo gauti galvijų embrionai (išskyrus embrionus, kuriems atlikta įsiskverbimo į skaidrųjį dangalą (zona pellucida) procedūra):

  2 |
| --- | --- |

xxviii)

In vivo

zona pellucida

2

2

VS

Šiame dokumente aprašyti in vivo gauti embrionai buvo gauti iš donorų:

in vivo

kurie 21 dieną iki embrionų surinkimo ir per jį buvo laikomi įmonėje, kurioje per tą laikotarpį oficialiai nepranešta apie nė vieną VS atvejį ir kuriems per 21 dieną iki embrionų surinkimo buvo atliktas diagnostinis tyrimas dėl VS ir gauti neigiami rezultatai. Be to, embrionai buvo surinkti, apdoroti ir laikomi pagal OIE standartus ir įmonė nėra apsaugos arba priežiūros zonoje. Apsaugos ir priežiūros zonose surinkti embrionai yra aiškiai identifikuoti ir sulaikyti bei oficialiai prižiūrimi.

| xxix) | In vivo gauti galvijų embrionai (išskyrus embrionus, kuriems atlikta įsiskverbimo į skaidrųjį dangalą (zona pellucida) procedūra):

  2 |
| --- | --- |

xxix)

In vivo

zona pellucida

2

2

KGPP

Šiame dokumente aprašyti in vivo gauti embrionai buvo gauti iš donorų, kurie:

in vivo

| | ARBA






  1*) | nebuvo vakcinuoti nuo KGPP, jiems buvo du kartus atliktas komplemento sujungimo tyrimas dėl KGPP (tarp abiejų tyrimų padaryta ne trumpesnė kaip 21 dienos ir ne ilgesnė kaip 30 dienų pertrauka ir antrasis tyrimas atliekamas per 14 dienų iki surinkimo) ir gauti neigiami rezultatai, taip pat nuo pirmojo komplemento sujungimo tyrimo atlikimo dienos iki surinkimo jie buvo atskirti nuo kitų naminių bovidae, |
| --- | --- | --- |

ARBA

1*)

nebuvo vakcinuoti nuo KGPP, jiems buvo du kartus atliktas komplemento sujungimo tyrimas dėl KGPP (tarp abiejų tyrimų padaryta ne trumpesnė kaip 21 dienos ir ne ilgesnė kaip 30 dienų pertrauka ir antrasis tyrimas atliekamas per 14 dienų iki surinkimo) ir gauti neigiami rezultatai, taip pat nuo pirmojo komplemento sujungimo tyrimo atlikimo dienos iki surinkimo jie buvo atskirti nuo kitų naminių bovidae,

bovidae

| | ARBA






  2*) | ne anksčiau nei 4 mėnesius iki surinkimo buvo vakcinuoti vakcina, kuri atitinka OIE Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadove aprašytus standartus, |
| --- | --- | --- |

ARBA

2*)

ne anksčiau nei 4 mėnesius iki surinkimo buvo vakcinuoti vakcina, kuri atitinka OIE Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadove aprašytus standartus,

| | IR
  embrionų surinkimo dieną neturėjo jokių klinikinių KGPP požymių ir nuo gimimo arba pastaruosius 6 mėnesius buvo laikomi bandoje (-ose), kurioje (-iose) per tą laikotarpį nepranešta apie apie nė vieną KGPP atvejį ir kuri (-ios) nebuvo KGPP užkrėstoje teritorijoje, embrionai surinkti, apdoroti ir laikomi pagal kompetentingos institucijos nustatytus standartus. |
| --- | --- |

IR

embrionų surinkimo dieną neturėjo jokių klinikinių KGPP požymių ir nuo gimimo arba pastaruosius 6 mėnesius buvo laikomi bandoje (-ose), kurioje (-iose) per tą laikotarpį nepranešta apie apie nė vieną KGPP atvejį ir kuri (-ios) nebuvo KGPP užkrėstoje teritorijoje, embrionai surinkti, apdoroti ir laikomi pagal kompetentingos institucijos nustatytus standartus.

| xxx) | Naminių paukščių periniai kiaušiniai:

  2 |
| --- | --- |

xxx)

Naminių paukščių periniai kiaušiniai:

2

2

MPPG

LPPG –

Būtina pranešti pagal OIE Sausumos gyvūnų sveikatos kodekse nustatytus kriterijus dėl paukščių gripo (būtina pranešti pagal OIE)

Niukaslo liga

Jei ES prekės parduodamos NZ:

Jei ES prekės parduodamos NZ:

Šiame dokumente aprašyti naminių paukščių periniai kiaušiniai buvo gauti iš pulkų ir peryklų, esančių Pirminių ūkio sektorių ministerijos patvirtintoje laikymo vietoje, kurioje nenustatyta paukščių gripo, apie kurį būtina pranešti, [ir (arba)] Niukaslo ligos [nereikalingą įrašą išbraukti].

nereikalingą įrašą išbraukti

| xxxi) | Gyvos bitės/kamanės:

  3 |
| --- | --- |

xxxi)

Gyvos bitės/kamanės:

3

3

Bitinis žvilgvabalis

(Aethina tumida)

Aethina tumida

Jei NZ prekės parduodamos ES:

Jei NZ prekės parduodamos ES:

| a) | aviliai yra kilę iš teritorijos, kurioje mažiausiai 100 km spinduliu netaikomi jokie apribojimai įtariant, kad yra bitinių žvilgvabalių (Aethina tumida), ar patvirtinus jų buvimą ir kurioje užkrėtimo šiais zooparazitais nėra, |
| --- | --- |

a)

aviliai yra kilę iš teritorijos, kurioje mažiausiai 100 km spinduliu netaikomi jokie apribojimai įtariant, kad yra bitinių žvilgvabalių (Aethina tumida), ar patvirtinus jų buvimą ir kurioje užkrėtimo šiais zooparazitais nėra,

Aethina tumida

| b) | bitės/kamanės (1) bei jų pakuotė buvo apžiūrėtos siekiant nustatyti, ar yra bitinių žvilgvabalių (Aethina tumida) arba jų kiaušinėlių ir lervų. |
| --- | --- |

b)

bitės/kamanės (1) bei jų pakuotė buvo apžiūrėtos siekiant nustatyti, ar yra bitinių žvilgvabalių (Aethina tumida) arba jų kiaušinėlių ir lervų.

1

Aethina tumida

| (1) | Nereikalingą įrašą išbraukti. |
| --- | --- |

(1)

1

Nereikalingą įrašą išbraukti.

| xxxii) | Gyvos bitės/kamanės:

  3 |
| --- | --- |

xxxii)

Gyvos bitės/kamanės:

3

3

Tropilaelaps genties erkės (Tropilaelaps spp.)

Tropilaelaps

Tropilaelaps

Jei NZ prekės parduodamos ES:

Jei NZ prekės parduodamos ES:

| a) | aviliai yra kilę iš teritorijos, kurioje mažiausiai 100 km spinduliu netaikomi jokie apribojimai įtariant, kad yra Tropilaelaps genties erkių (Tropilaelaps spp.), ar patvirtinus jų buvimą ir kurioje užkrėtimo šiais zooparazitais nėra, |
| --- | --- |

a)

aviliai yra kilę iš teritorijos, kurioje mažiausiai 100 km spinduliu netaikomi jokie apribojimai įtariant, kad yra Tropilaelaps genties erkių (Tropilaelaps spp.), ar patvirtinus jų buvimą ir kurioje užkrėtimo šiais zooparazitais nėra,

Tropilaelaps

Tropilaelaps

| b) | bitės/kamanės (1) bei jų pakuotė buvo apžiūrėtos siekiant nustatyti, ar yra Tropilaelaps genties erkių (Tropilaelaps spp.) arba jų kiaušinėlių ir lervų. |
| --- | --- |

b)

bitės/kamanės (1) bei jų pakuotė buvo apžiūrėtos siekiant nustatyti, ar yra Tropilaelaps genties erkių (Tropilaelaps spp.) arba jų kiaušinėlių ir lervų.

1

Tropilaelaps

Tropilaelaps

| (1) | Nereikalingą įrašą išbraukti. |
| --- | --- |

(1)

1

Nereikalingą įrašą išbraukti.

VII PRIEDAS

SERTIFIKAVIMAS

Oficialūs veterinarijos sertifikatai bus išduodami gyvų gyvūnų ir (arba) gyvūninių produktų, kuriais prekiauja Šalys, siuntoms.

1 skirsnis. Sveikatos (sveikumo) patvirtinimai:

| a) | Prekės, dėl kurių lygiavertiškumo („Taip-1“) susitarta






  i) | Turi būti naudojamas toliau nurodytas sveikatos (sveikumo) patvirtinimo pavyzdys (atitinkamai lygiavertiškumas veterinarijos ir (arba) tinkamumo žmonių maistui srityje). Žr. „Taip (1)“ V priede.
  „Šiame dokumente aprašytas (-i) gyvas (-i) gyvūnas (-ai) arba gyvūninis (-iai) produktas (-ai) atitinka susijusius (Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos (6)) standartus ir reikalavimus, kurie yra pripažinti lygiaverčiais (Naujosios Zelandijos ir Europos Sąjungos (6)) standartams ir reikalavimams, nustatytiems Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarime dėl sanitarinių priemonių (Tarybos sprendimas 97/132/EB).
  Konkrečiai laikomasi (įrašyti eksportuojančiosios šalies teisės aktą) (7)


  (6)  Nereikalingą įrašą išbraukti."


  (6)  Nereikalingą įrašą išbraukti."


  (7)  Neprivaloma, įrašoma importuojančiosios šalies nuožiūra.“"

  IR |
| --- | --- | --- |

a)

Prekės, dėl kurių lygiavertiškumo („Taip-1“) susitarta

i)

Turi būti naudojamas toliau nurodytas sveikatos (sveikumo) patvirtinimo pavyzdys (atitinkamai lygiavertiškumas veterinarijos ir (arba) tinkamumo žmonių maistui srityje). Žr. „Taip (1)“ V priede.

„Šiame dokumente aprašytas (-i) gyvas (-i) gyvūnas (-ai) arba gyvūninis (-iai) produktas (-ai) atitinka susijusius (Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos (6)) standartus ir reikalavimus, kurie yra pripažinti lygiaverčiais (Naujosios Zelandijos ir Europos Sąjungos (6)) standartams ir reikalavimams, nustatytiems Europos bendrijos ir Naujosios Zelandijos susitarime dėl sanitarinių priemonių (Tarybos sprendimas 97/132/EB).

Konkrečiai laikomasi (įrašyti eksportuojančiosios šalies teisės aktą) (7)

(6)  Nereikalingą įrašą išbraukti."

(6)  Nereikalingą įrašą išbraukti."

(7)  Neprivaloma, įrašoma importuojančiosios šalies nuožiūra.“"

IR

| ii) | Jei tinkama, turi būti taikomas (-i) V priedo 5 skirsnio 28 skyriuje aprašytas (-i) papildomas (-i) patvirtinimas (-ai), kuris (-ie) V priede nurodytas (-i) kaip „Specialios sąlygos“. |
| --- | --- |

ii)

Jei tinkama, turi būti taikomas (-i) V priedo 5 skirsnio 28 skyriuje aprašytas (-i) papildomas (-i) patvirtinimas (-ai), kuris (-ie) V priede nurodytas (-i) kaip „Specialios sąlygos“.

| iii) | Eksportuojant iš ES į Naująją Zelandiją turi būti taikomas (-i) šis (šie) papildomas (-i) patvirtinimas (-ai): „gyvūniniu produktu galima prekiauti Sąjungoje netaikant apribojimų“. |
| --- | --- |

iii)

Eksportuojant iš ES į Naująją Zelandiją turi būti taikomas (-i) šis (šie) papildomas (-i) patvirtinimas (-ai): „gyvūniniu produktu galima prekiauti Sąjungoje netaikant apribojimų“.

| iv) | Eksportuojant iš Naujosios Zelandijos: prekių, dėl kurių turi būti pateikiamas 1 skirsnio a) dalies i) punkte nurodytas sveikatos (sveikumo) patvirtinimo pavyzdys ir kurių lygiavertiškumas nustatytas V priedo 5 skirsnio 28 skyriaus dalyje „Sertifikavimo sistemos“, siuntoms papildomas patvirtinimas turi būti taikomas, kai sertifikatai išduodami po siuntų išsiuntimo dienos (8): „Toliau pasirašęs pareigūnas patvirtina šią siuntą remdamasis tinkamumo dokumentu (-ais) (nurodyti atitinkamą Tinkamumo dokumentą (-us), TD), išduotu (-ais) (įrašyti datą), kurį (-iuos) jis patikrino ir kuris (-ie) buvo išduotas (-i) prieš išsiunčiant siuntą“. |
| --- | --- |

iv)

Eksportuojant iš Naujosios Zelandijos: prekių, dėl kurių turi būti pateikiamas 1 skirsnio a) dalies i) punkte nurodytas sveikatos (sveikumo) patvirtinimo pavyzdys ir kurių lygiavertiškumas nustatytas V priedo 5 skirsnio 28 skyriaus dalyje „Sertifikavimo sistemos“, siuntoms papildomas patvirtinimas turi būti taikomas, kai sertifikatai išduodami po siuntų išsiuntimo dienos (8): „Toliau pasirašęs pareigūnas patvirtina šią siuntą remdamasis tinkamumo dokumentu (-ais) (nurodyti atitinkamą Tinkamumo dokumentą (-us), TD), išduotu (-ais) (įrašyti datą), kurį (-iuos) jis patikrino ir kuris (-ie) buvo išduotas (-i) prieš išsiunčiant siuntą“.

| b) | Visos prekės
  Eksportuojančiajai šaliai pagal 12 straipsnį patvirtinus, kad nustatytas V priedo 5 skirsnio 29.B skyriuje nurodytos ligos protrūkis, oficialiems veterinarijos sertifikatams taikomas (-i) atitinkamas (-i) papildomas (-i) patvirtinimas (-ai), kaip nurodyta V priedo 5 skirsnio 29.B skyriuje. V priedo 5 skirsnio 29.B skyriuje nustatytas (-i) atitinkamas (-i) papildomas (-i) patvirtinimas (-ai) turi būti taikomas (-i) tol, kol eksportuojančioji šalis pagal 6 straipsnį priims skirstymo į regionus sprendimą, arba kaip susitarta tarpusavyje. |
| --- | --- |

b)

Visos prekės

Eksportuojančiajai šaliai pagal 12 straipsnį patvirtinus, kad nustatytas V priedo 5 skirsnio 29.B skyriuje nurodytos ligos protrūkis, oficialiems veterinarijos sertifikatams taikomas (-i) atitinkamas (-i) papildomas (-i) patvirtinimas (-ai), kaip nurodyta V priedo 5 skirsnio 29.B skyriuje. V priedo 5 skirsnio 29.B skyriuje nustatytas (-i) atitinkamas (-i) papildomas (-i) patvirtinimas (-ai) turi būti taikomas (-i) tol, kol eksportuojančioji šalis pagal 6 straipsnį priims skirstymo į regionus sprendimą, arba kaip susitarta tarpusavyje.

2 skirsnis. Sertifikatų išdavimas:

| a) | Išduodant popierinį sertifikatą oficialaus antspaudo ir parašo spalva turi skirtis nuo teksto spalvos. |
| --- | --- |

a)

Išduodant popierinį sertifikatą oficialaus antspaudo ir parašo spalva turi skirtis nuo teksto spalvos.

| b) | Eksportuojant iš Naujosios Zelandijos: jei išduodamas popierinis oficialus veterinarijos sertifikatas, jis išduodamas anglų kalba ir viena iš valstybės narės, kurioje yra pasienio kontrolės postas, kuriame pateikiama siunta, kalbų. |
| --- | --- |

b)

Eksportuojant iš Naujosios Zelandijos: jei išduodamas popierinis oficialus veterinarijos sertifikatas, jis išduodamas anglų kalba ir viena iš valstybės narės, kurioje yra pasienio kontrolės postas, kuriame pateikiama siunta, kalbų.

| c) | Eksportuojant iš Europos Sąjungos: oficialus veterinarijos sertifikatas išduodamas kilmės valstybės narės kalba ir anglų kalba. |
| --- | --- |

c)

Eksportuojant iš Europos Sąjungos: oficialus veterinarijos sertifikatas išduodamas kilmės valstybės narės kalba ir anglų kalba.

| d) | Prie kiekvienos eksportuoti skirtos siuntos turi būti pridedamas (-i) veterinarijos sertifikato (-ų) arba veterinarijos sertifikato (-ų) originalas (-ai) arba kito (-ų) Susitarime nurodyto (-ų) dokumento (-ų), kuriame (-iuose) pateikiama sutarta sanitarinė informacija, originalas (-ai). |
| --- | --- |

d)

Prie kiekvienos eksportuoti skirtos siuntos turi būti pridedamas (-i) veterinarijos sertifikato (-ų) arba veterinarijos sertifikato (-ų) originalas (-ai) arba kito (-ų) Susitarime nurodyto (-ų) dokumento (-ų), kuriame (-iuose) pateikiama sutarta sanitarinė informacija, originalas (-ai).

| e) | Leidžiama šiek tiek keisti sertifikato pavyzdžio formatą. |
| --- | --- |

e)

Leidžiama šiek tiek keisti sertifikato pavyzdžio formatą.

| f) | Oficialiuose veterinarijos sertifikatuose nereikia pateikti paaiškinimų, kaip juos pildyti, ir su siunta nesusijusių patvirtinimų. |
| --- | --- |

f)

Oficialiuose veterinarijos sertifikatuose nereikia pateikti paaiškinimų, kaip juos pildyti, ir su siunta nesusijusių patvirtinimų.

3 skirsnis. Elektroninis duomenų perdavimas:

| a) | Keitimasis veterinarijos sertifikato (-ų) arba kito (-ų) dokumento (-ų) originalais ir (arba) informacija gali būti vykdomas naudojantis popierinių dokumentų sistemomis ir (arba) saugiais elektroninio duomenų perdavimo metodais, kuriais užtikrinamos lygiavertės sertifikavimo garantijos, įskaitant skaitmeninio parašo naudojimą ir atsakomybės už veiksmus prisiėmimo mechanizmą. Jei eksportuojančioji šalis nusprendžia teikti elektroninius oficialius veterinarijos sertifikatus ir (arba) veterinarijos dokumentą (-us), importuojančioji šalis turi būti nustačiusi, kad teikiamos lygiavertės apsaugos garantijos. Importuojančiosios šalies sutikimas išskirtinai naudoti elektroninį sertifikavimą gali būti įtraukiamas į vieną iš šio susitarimo priedų arba apie tai pranešama raštu pagal Susitarimo 16 straipsnio 1 dalį. Šalys imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų sertifikavimo proceso vientisumą, siekdamos apsaugoti jį nuo sukčiavimo ir užkirsti kelią neteisingam ir klaidinančiam sertifikavimui.
  Elektroninio duomenų perdavimo sistemos, kuriomis užtikrinamos lygiavertės garantijos: | Naujoji Zelandija – E-cert |
| --- | --- | --- |

a)

Keitimasis veterinarijos sertifikato (-ų) arba kito (-ų) dokumento (-ų) originalais ir (arba) informacija gali būti vykdomas naudojantis popierinių dokumentų sistemomis ir (arba) saugiais elektroninio duomenų perdavimo metodais, kuriais užtikrinamos lygiavertės sertifikavimo garantijos, įskaitant skaitmeninio parašo naudojimą ir atsakomybės už veiksmus prisiėmimo mechanizmą. Jei eksportuojančioji šalis nusprendžia teikti elektroninius oficialius veterinarijos sertifikatus ir (arba) veterinarijos dokumentą (-us), importuojančioji šalis turi būti nustačiusi, kad teikiamos lygiavertės apsaugos garantijos. Importuojančiosios šalies sutikimas išskirtinai naudoti elektroninį sertifikavimą gali būti įtraukiamas į vieną iš šio susitarimo priedų arba apie tai pranešama raštu pagal Susitarimo 16 straipsnio 1 dalį. Šalys imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų sertifikavimo proceso vientisumą, siekdamos apsaugoti jį nuo sukčiavimo ir užkirsti kelią neteisingam ir klaidinančiam sertifikavimui.

Elektroninio duomenų perdavimo sistemos, kuriomis užtikrinamos lygiavertės garantijos:

Naujoji Zelandija – E-cert

| | ES – TRACES |
| --- | --- |

ES – TRACES

| b) | Oficialus veterinarijos sertifikatas išduodamas ir pasienio kontrolės postui pateikiamas arba:






  i) | kaip pasirašytas popierinio sertifikato originalas, arba |
| --- | --- | --- |

b)

Oficialus veterinarijos sertifikatas išduodamas ir pasienio kontrolės postui pateikiamas arba:

i)

kaip pasirašytas popierinio sertifikato originalas, arba

| ii) | elektroniniu būdu naudojant elektroninį duomenų perdavimą (E-cert ir TRACES sistemas) pagal 3 skirsnio a punkte aprašytą procedūrą. |
| --- | --- |

ii)

elektroniniu būdu naudojant elektroninį duomenų perdavimą (E-cert ir TRACES sistemas) pagal 3 skirsnio a punkte aprašytą procedūrą.

4 skirsnis. Kontrolė:

Kontroliuojančioji institucija užtikrina, kad oficialūs patvirtinantys pareigūnai būtų susipažinę su šiame susitarime nustatytomis importuojančiosios šalies sveikatos sąlygomis, ir prireikus privalo patvirtinti šiuos reikalavimus.

VIII PRIEDAS

TIKRINIMAI PASIENYJE IR PATIKROS MOKESČIAI

A.   GYVŲ GYVŪNŲ IR GYVŪNINIŲ PRODUKTŲ SIUNTŲ TIKRINIMAI PASIENYJE

| Tikrinimo pasienyje tipas (9): | Tikrinimų norma (%) |
| --- | --- |
| 1. | Dokumentų ir atitikties tikrinimai
  Abi šalys atlieka dokumentų tikrinimus |

Tikrinimo pasienyje tipas (9):

Tikrinimų norma (%)

1.

Abi šalys atlieka dokumentų tikrinimus

100

Atitikties tikrinimas – kompetentingos institucijos nuožiūra atliekamas patvirtinamasis (10) tikrinimas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad sanitarinis (-iai) sertifikatas (-ai) arba kitas (-i) sanitarijos teisės aktuose nustatytas (-i) dokumentas (-ai) atitinka siuntoje esantį produktą (11). Užplombuotų talpyklų atveju atitiktis tikrinama tik įsitikinant, ar plombos nepažeistos ir ar talpyklos atitikties informacija ir plombos numeris atitinka informaciją, pateiktą pridedamuose sanitariniuose dokumentuose ar sertifikate.

2.   Fiziniai tikrinimai (įskaitant atsitiktinius arba tikslinius tikrinimus)

Gyvi gyvūnai, išskyrus bites ir kamanes

100

Bitės motinėlės ir mažos kamanių šeimos

100

Bičių ir kamanių pakuotės

50 (12)

Sperma/embrionai/kiaušialąstės

10

Tarybos sprendimo 97/132/EB V priede išvardyti gyvi gyvūnai (13) ir gyvūniniai produktai, skirti žmonėms vartoti

1

Tarybos sprendimo 97/132/EB V priede išvardyti gyvūniniai produktai, neskirti žmonėms vartoti

1

Maistui neskirti perdirbti gyvūniniai baltymai (nesupakuoti)

100 % per pirmąsias 6 siuntas, vėliau – 1–10 %

B.   PATIKROS MOKESČIAI

Šio priedo B.I ir B.II dalyse nurodyti mokesčiai taikomi importui.

Jei nesusitarta kitaip, mokesčiai nustatomi taip, kad jais būtų padengiamos tik faktinės pasienio kontrolės tarnybos išlaidos, ir jie neviršija lygiaverčio mokesčio už siuntą, mokamo už tą pačią prekę, importuojamą iš kitų trečiųjų šalių.

B.I.   Europos Sąjunga

Gyvų gyvūnų ir genetinės medžiagos patikros mokesčiai:

Patikros mokesčiai taikomi pagal Reglamento (EB) Nr. 882/2004 V priedą.

Gyvūniniai produktai:

Patikros mokesčiai taikomi pagal Reglamento (EB) Nr. 882/2004 V priedą ir sumažinami 22,5 proc (14). Tačiau vežant prekes tranzitu per Sąjungą patikros mokesčiai taikomi pagal Reglamento (EB) Nr. 882/2004 V priedą ir nesumažinami.

B.II.   Naujoji Zelandija

Gyvų gyvūnų ir genetinės medžiagos patikros mokesčiai:

Patikros mokesčiai taikomi laikantis Naujosios Zelandijos biologinio saugumo (išlaidų) reglamentų.

Gyvūniniai produktai:

| | Patikros mokesčiai už dokumentų ir atitikties tikrinimus: | Viena siunta – ne daugiau kaip 149,60 (+ PPM) NZD už siuntą. |
| --- | --- | --- |

Patikros mokesčiai už dokumentų ir atitikties tikrinimus:

Viena siunta – ne daugiau kaip 149,60 (+ PPM) NZD už siuntą.

| | Siuntos, kurias sudaro daugiau kaip viena talpykla – ne daugiau kaip 149,60 (+ PPM) NZD už pirmą talpyklą ir ne daugiau kaip 75 (+ PPM) NZD už kitas talpyklas. |
| --- | --- |

Siuntos, kurias sudaro daugiau kaip viena talpykla – ne daugiau kaip 149,60 (+ PPM) NZD už pirmą talpyklą ir ne daugiau kaip 75 (+ PPM) NZD už kitas talpyklas.

| | Nesupakuotų produktų siuntos – ne daugiau kaip 149,60 (+ PPM) NZD už valandą. |
| --- | --- |

Nesupakuotų produktų siuntos – ne daugiau kaip 149,60 (+ PPM) NZD už valandą.

| | Patikros mokesčiai už dokumentų, atitikties ir fizinius tikrinimus:

  Viena siunta – patikros mokesčiai taikomi pagal Naujosios Zelandijos teisės aktus: | Gyvūnų sveikatos srities biologinio saugumo (išlaidos) teisės aktus; |
| --- | --- | --- |

Patikros mokesčiai už dokumentų, atitikties ir fizinius tikrinimus:

Viena siunta – patikros mokesčiai taikomi pagal Naujosios Zelandijos teisės aktus:

Gyvūnų sveikatos srities biologinio saugumo (išlaidos) teisės aktus;

| | Tinkamumo žmonių maistui srities mokesčių ir rinkliavų teisės aktą. |
| --- | --- |

Tinkamumo žmonių maistui srities mokesčių ir rinkliavų teisės aktą.

Naujosios Zelandijos patikros mokesčių koregavimas dėl infliacijos:

| | Naujosios Zelandijos patikros mokesčiai gali būti kasmet koreguojami pagal šią formulę: |
| --- | --- |

Naujosios Zelandijos patikros mokesčiai gali būti kasmet koreguojami pagal šią formulę:

| | Didžiausias patikros mokestis = |
| --- | --- |

Didžiausias patikros mokestis =

| | VIII priede nurodytas patikros mokestis × (1 + vidutinis infliacijos lygis/100*) (Einamieji metai – 2009 m.). |
| --- | --- |

VIII priede nurodytas patikros mokestis × (1 + vidutinis infliacijos lygis/100*) (Einamieji metai – 2009 m.).

| * | remiantis Naujosios Zelandijos rezervo banko skelbiamais duomenimis reguliariai apskaičiuojamas vidutinis infliacijos Naujojoje Zelandijoje lygis. |
| --- | --- |

*

remiantis Naujosios Zelandijos rezervo banko skelbiamais duomenimis reguliariai apskaičiuojamas vidutinis infliacijos Naujojoje Zelandijoje lygis.

---

(1)  Jei nenurodyta kitaip, prekės turi visiškai atitikti neribojamos Sąjungos vidaus prekybos reikalavimus.

1

(2)  Visi įrašai, susiję su reglamentais (EB) Nr. 852/2004, (EB) Nr. 853/2004 ir (EB) Nr. 854/2004, aiškinami įtraukiant reglamentuose (EB) Nr. 2073/2005, (EB) Nr. 2074/2005 ir (EB) Nr. 2076/2005 išdėstytas atitinkamas įgyvendinimo priemones ir mikrobiologinius kriterijus.

2

(3)  Už tai, kad eksportuojami produktai atitiktų importuojančiosios šalies mikrobiologinius maisto saugos kriterijus, atsakingas eksportuotojas (maisto tvarkymo subjektas).

3

(4)  Taikoma mėsos, žuvininkystės ir pieno pramonės sektoriuose

4

(5)  Naujosios Zelandijos kompetentinga institucija įtrauks informaciją apie Naujosios Zelandijos įmones ir patalpas į ES TRACES sistemą (ar bet kurią kitą ją pakeičiančią sistemą). Naujoji Zelandija suteikia garantiją, kad įmonės atitinka Susitarime nustatytas sąlygas. Komisija nepagrįstai nedelsdama ir paprastai per 2 darbo dienas atnaujins ir paskelbs informaciją savo interneto svetainėje. Jei garantija yra nepakankama, Komisija gali neskelbti įmonės savo interneto svetainėje. Jeigu Komisija nusprendžia neskelbti įmonės savo interneto svetainėje, ji nepagrįstai nedelsdama nurodo priežastį (-is) Naujosios Zelandijos institucijai.

5

(8)  Išsiuntimo data yra data, kurią laivas išvyko iš galutinio Naujosios Zelandijos uosto.

8

(9)  Kompetentinga institucija pagal importuojančiosios šalies teisės aktus gali pavesti vykdyti šiuos veiksmus, įskaitant fizines patikras, atsakingam asmeniui arba agentūrai.

9

(10)  Pagal importuojančiosios šalies teisės aktus.

10

(11)  Šiame priede siunta – tos pačios rūšies produktų, kuriems skirtas (-i) tas pats (tie patys) veterinarijos sertifikatas (-ai), veterinarijos dokumentas (-ai) arba kitas (-i) veterinarijos teisės aktuose nustatytas (-i) dokumentas (-ai), kiekis, vežamas ta pačia transporto priemone ir iš tos pačios trečiosios šalies ar tokios šalies dalies. Ta pati transporto priemonė – vežėjas (pvz., laivas, orlaivis).

11

(12)  Jei supakuotų bičių siuntą sudaro mažiau kaip 130 pakuočių, turi būti tikrinama 50 % siuntos. Jei siuntą sudaro daugiau kaip 130 pakuočių, turi būti tikrinamas atsitiktine tvarka iš siuntos atrinktas 65 pakuočių ėminys, siekiant 95 % patikimumu nustatyti 5 % ligos paplitimą.

12

(13)  Kaip nurodyta V priedo 10 skyriuje.

13

(14)  Apskaičiuota darant prielaidą, kad iš Naujosios Zelandijos importuojamų prekių fizinių tikrinimų norma yra tik 10 % įprastų fizinių tikrinimų normos, taikomos kitoms trečiosioms šalims, darant prielaidą, kad fizinių tikrinimų išlaidos sudaro 25 % bendrų mokesčių išlaidų.

14

---

| 4.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/124 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/124

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2015/1085

2015 m. liepos 2 d.

dėl priemonės, kurios ėmėsi Švedija vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/42/EB, siekdama uždrausti pateikti rinkai bendrovės „Hammars Verkstad AB“ gaminamas malkų skaldymo mašinas „Hammars vedklipp 5,5 hk“ ir „Hammars vedklipp 7,5 hk“

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 4428)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/42/EB dėl mašinų, iš dalies keičiančią Direktyvą 95/16/EB (1), ypač į jos 11 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Švedija pranešė Komisijai apie priemonę, skirtą uždrausti pateikti rinkai bendrovės „Hammars Verkstad AB“ (Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedija) gaminamas malkų skaldymo mašinas „Hammars vedklipp 5,5 hk“ ir „Hammars vedklipp 7,5 hk“; |
| --- | --- |

(1)

Švedija pranešė Komisijai apie priemonę, skirtą uždrausti pateikti rinkai bendrovės „Hammars Verkstad AB“ (Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedija) gaminamas malkų skaldymo mašinas „Hammars vedklipp 5,5 hk“ ir „Hammars vedklipp 7,5 hk“;

| (2) | pagal Direktyvą 2006/42/EB malkų skaldymo mašinos pažymėtos CE ženklu; |
| --- | --- |

(2)

pagal Direktyvą 2006/42/EB malkų skaldymo mašinos pažymėtos CE ženklu;

| (3) | Švedija pagrindė, kad ji ėmė taikyti priemonę dėl to, kad malkų skaldymo mašinos neatitiko Direktyvos 2006/42/EB I priedo 1.1.2 punkte (Saugos integravimo principai) ir 1.3.7 punkte (Judančios dalys) nustatytų esminių sveikatos ir saugos reikalavimų, nes mašinose nėra apsaugų arba apsauginių įtaisų, apsaugančių nuo judančių dalių keliamos rizikos; |
| --- | --- |

(3)

Švedija pagrindė, kad ji ėmė taikyti priemonę dėl to, kad malkų skaldymo mašinos neatitiko Direktyvos 2006/42/EB I priedo 1.1.2 punkte (Saugos integravimo principai) ir 1.3.7 punkte (Judančios dalys) nustatytų esminių sveikatos ir saugos reikalavimų, nes mašinose nėra apsaugų arba apsauginių įtaisų, apsaugančių nuo judančių dalių keliamos rizikos;

| (4) | Komisija pasiūlė bendrovei „Hammars Verkstad AB“ pateikti pastabas dėl priemonės, kurios ėmėsi Švedija; |
| --- | --- |

(4)

Komisija pasiūlė bendrovei „Hammars Verkstad AB“ pateikti pastabas dėl priemonės, kurios ėmėsi Švedija;

| (5) | bendrovė „Hammars Verkstad AB“ atsakė Komisijai, kad rąstų pjovimo staklės, kurios kaip sistema apima ir pjūklą, ir specialųjį rąstų skaldytuvą, naudotojui kelia gerokai mažesnę riziką susižeisti. Komisija paprašė gamintojo pateikti patvirtinamuosius dokumentus, kad atliekant atitikties vertinimą būtų pagrįstas argumentas dėl rizikos klasifikavimo. Atsakymo negauta; |
| --- | --- |

(5)

bendrovė „Hammars Verkstad AB“ atsakė Komisijai, kad rąstų pjovimo staklės, kurios kaip sistema apima ir pjūklą, ir specialųjį rąstų skaldytuvą, naudotojui kelia gerokai mažesnę riziką susižeisti. Komisija paprašė gamintojo pateikti patvirtinamuosius dokumentus, kad atliekant atitikties vertinimą būtų pagrįstas argumentas dėl rizikos klasifikavimo. Atsakymo negauta;

| (6) | Švedijos pateikti įrodymai rodo, kad bendrovės „Hammars Verkstad AB“ (Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedija) gaminamos malkų skaldymo mašinos „Hammars vedklipp 5,5 hk“ ir „Hammars vedklipp 7,5 hk“ neatitinka Direktyvoje 2006/42/EB nustatytų esminių sveikatos ir saugos reikalavimų ir dėl šios neatitikties naudotojams kyla didelė rizika. Todėl tikslinga priemonę, kurios ėmėsi Švedija, laikyti pagrįsta, |
| --- | --- |

(6)

Švedijos pateikti įrodymai rodo, kad bendrovės „Hammars Verkstad AB“ (Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedija) gaminamos malkų skaldymo mašinos „Hammars vedklipp 5,5 hk“ ir „Hammars vedklipp 7,5 hk“ neatitinka Direktyvoje 2006/42/EB nustatytų esminių sveikatos ir saugos reikalavimų ir dėl šios neatitikties naudotojams kyla didelė rizika. Todėl tikslinga priemonę, kurios ėmėsi Švedija, laikyti pagrįsta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ

1 straipsnis

Priemonė, kurios ėmėsi Švedija, siekdama uždrausti pateikti rinkai bendrovės „Hammars Verkstad AB“ (Lustebo 40, SE-790 20 Grycksbo, Švedija) gaminamas malkų skaldymo mašinas „Hammars vedklipp 5,5 hk“ ir „Hammars vedklipp 7,5 hk“, yra pagrįsta.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 2 d.

Komisijos vardu

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Komisijos narė

---

(1)  OL L 157, 2006 6 9, p. 24.

1

---