# Europos Sąjungos L 183/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 183 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. liepos 10d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 183

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. liepos 10d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2014 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1091 dėl priemonių SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP), kurias Latvija suteikė bendrovei a. s. Air Baltic Corporation (airBaltic)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 4552)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1092 dėl valstybės pagalbos SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN) ir SA.34534 (2012/NN), kurią Graikija suteikė National Bank of Greece Group ir kuri susijusi su:

  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5201)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 95 Vienodos transporto priemonių patvirtinimo nuostatos dėl keleivių apsaugos šoninio susidūrimo metu [2015/1093] | 91 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2014 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1091 dėl priemonių SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP), kurias Latvija suteikė bendrovei a. s. Air Baltic Corporation (airBaltic)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 4552)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 4552)

1

1

*

2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1092 dėl valstybės pagalbos SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN) ir SA.34534 (2012/NN), kurią Graikija suteikė National Bank of Greece Group ir kuri susijusi su:

  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5201)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5201)

1

29

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 95 Vienodos transporto priemonių patvirtinimo nuostatos dėl keleivių apsaugos šoninio susidūrimo metu [2015/1093]

91

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 10.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1091

2014 m. liepos 9 d.

dėl priemonių SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP), kurias Latvija suteikė bendrovei „a. s. Air Baltic Corporation“ („airBaltic“)

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 4552)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į sprendimą, kuriuo Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) (1),

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   IŠANKSTINIS PRANEŠIMAS SA.33799 (2011/PN)

| (1) | 2011 m. spalio 18 d. SANI pranešimu Nr. 6332, užregistruotu 2011 m. spalio 20 d., Latvija iš anksto informavo Komisiją apie 16 mln. LVL (22,65 mln. EUR) (2) paskolą bendrovei „a. s. Air Baltic Corporation“ (toliau – „airBaltic“ arba „bendrovė“). Latvijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad paskola nėra valstybės pagalba, vis dėlto, siekdamos užtikrinti teisinį tikrumą ir skaidrumą, iš anksto apie ją pranešė. Šis išankstinis pranešimas užregistruotas numeriu SA.33799 (2011/PN). |
| --- | --- |

(1)

2011 m. spalio 18 d. SANI pranešimu Nr. 6332, užregistruotu 2011 m. spalio 20 d., Latvija iš anksto informavo Komisiją apie 16 mln. LVL (22,65 mln. EUR) (2) paskolą bendrovei „a. s. Air Baltic Corporation“ (toliau – „airBaltic“ arba „bendrovė“). Latvijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad paskola nėra valstybės pagalba, vis dėlto, siekdamos užtikrinti teisinį tikrumą ir skaidrumą, iš anksto apie ją pranešė. Šis išankstinis pranešimas užregistruotas numeriu SA.33799 (2011/PN).

| (2) | Susitikimas su Latvijos valdžios institucijomis ir jų konsultantais vyko 2011 m. spalio 27 d., po jo Latvijos valdžios institucijos 2011 m. lapkričio 7 d. raštu pateikė papildomos informacijos. 2011 m. lapkričio 16 d., 2011 m. lapkričio 17 d., 2011 m. gruodžio 1 d. ir 2011 m. gruodžio 9 d. e. laiškais Komisija paprašė pateikti papildomos informacijos, į juos Latvija atsakė, atitinkamai, 2011 m. lapkričio 16 d., 2011 m. lapkričio 22 d., 2011 m. gruodžio 7 d. ir 2011 m. gruodžio 13 d. e. laiškais. |
| --- | --- |

(2)

Susitikimas su Latvijos valdžios institucijomis ir jų konsultantais vyko 2011 m. spalio 27 d., po jo Latvijos valdžios institucijos 2011 m. lapkričio 7 d. raštu pateikė papildomos informacijos. 2011 m. lapkričio 16 d., 2011 m. lapkričio 17 d., 2011 m. gruodžio 1 d. ir 2011 m. gruodžio 9 d. e. laiškais Komisija paprašė pateikti papildomos informacijos, į juos Latvija atsakė, atitinkamai, 2011 m. lapkričio 16 d., 2011 m. lapkričio 22 d., 2011 m. gruodžio 7 d. ir 2011 m. gruodžio 13 d. e. laiškais.

| (3) | 2012 m. sausio 4 d. Latvija pateikė papildomos informacijos ir paaiškino, kad 1.1 dalyje nurodyta 16 mln. LVL paskola bendrovei jau suteikta 2011 m. spalio 21 d., prieš tai negavus Komisijos leidimo. Be to, 2011 m. gruodžio 13 d. Latvijos valstybė nusprendė padidinti bendrovės kapitalą, o 2011 m. gruodžio 14 d. suteikė bendrovei „airBaltic“ antrą paskolą. |
| --- | --- |

(3)

2012 m. sausio 4 d. Latvija pateikė papildomos informacijos ir paaiškino, kad 1.1 dalyje nurodyta 16 mln. LVL paskola bendrovei jau suteikta 2011 m. spalio 21 d., prieš tai negavus Komisijos leidimo. Be to, 2011 m. gruodžio 13 d. Latvijos valstybė nusprendė padidinti bendrovės kapitalą, o 2011 m. gruodžio 14 d. suteikė bendrovei „airBaltic“ antrą paskolą.

| (4) | Atsižvelgdamos į tai, kad priemonė bendrovei jau suteikta, ir į 2012 m. sausio 9 d. gautą skundą (žr. 1.2 skyrių), Latvijos valdžios institucijos 2012 m. vasario 21 d. e. raštu atšaukė savo išankstinį pranešimą. Valstybės pagalbos bylos SA.33799 (2011/PN) administracinis nagrinėjimas baigtas 2012 m. vasario 27 d. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgdamos į tai, kad priemonė bendrovei jau suteikta, ir į 2012 m. sausio 9 d. gautą skundą (žr. 1.2 skyrių), Latvijos valdžios institucijos 2012 m. vasario 21 d. e. raštu atšaukė savo išankstinį pranešimą. Valstybės pagalbos bylos SA.33799 (2011/PN) administracinis nagrinėjimas baigtas 2012 m. vasario 27 d.

1.2.   SKUNDAI – SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)

| (5) | 2012 m. sausio 9 d. Komisija gavo nebiržinės bendrovės „SIA Baltijas aviācijas sistēmas“ (toliau – BAS arba „skundo pateikėja“), buvusios bendrovės „airBaltic“ akcininkės, skundą dėl keleto priemonių, kurias Latvijos valstybė esą suteikė bendrovei „airBaltic“. |
| --- | --- |

(5)

2012 m. sausio 9 d. Komisija gavo nebiržinės bendrovės „SIA Baltijas aviācijas sistēmas“ (toliau – BAS arba „skundo pateikėja“), buvusios bendrovės „airBaltic“ akcininkės, skundą dėl keleto priemonių, kurias Latvijos valstybė esą suteikė bendrovei „airBaltic“.

| (6) | 2012 m. sausio 23 d. raštu Komisija nusiuntė skundą Latvijai, kad ši galėtų dėl jo pateikti savo pastabas; Latvija atsakė 2012 m. kovo 13 d. raštu. 2012 m. gegužės 14 d. raštu Komisija paprašė Latvijos pateikti papildomos informacijos; ši informacija pateikta 2012 m. liepos 16 d. |
| --- | --- |

(6)

2012 m. sausio 23 d. raštu Komisija nusiuntė skundą Latvijai, kad ši galėtų dėl jo pateikti savo pastabas; Latvija atsakė 2012 m. kovo 13 d. raštu. 2012 m. gegužės 14 d. raštu Komisija paprašė Latvijos pateikti papildomos informacijos; ši informacija pateikta 2012 m. liepos 16 d.

| (7) | 2012 m. liepos 18 d. raštu, užregistruotu 2012 m. liepos 20 d., Komisija gavo dar vieną buvusios bendrovės BAS valdybos narės Ingos Piterniece skundą dėl papildomos priemonės, kurią Latvijos valstybė esą suteikė bendrovei „airBaltic“. 2012 m. liepos 24 d. e. laišku Komisija nusiuntė naująjį skundą Latvijai su prašymu pateikti pastabas; Latvija atsakė 2012 m. rugpjūčio 22 d. ir rugsėjo 4 d. |
| --- | --- |

(7)

2012 m. liepos 18 d. raštu, užregistruotu 2012 m. liepos 20 d., Komisija gavo dar vieną buvusios bendrovės BAS valdybos narės Ingos Piterniece skundą dėl papildomos priemonės, kurią Latvijos valstybė esą suteikė bendrovei „airBaltic“. 2012 m. liepos 24 d. e. laišku Komisija nusiuntė naująjį skundą Latvijai su prašymu pateikti pastabas; Latvija atsakė 2012 m. rugpjūčio 22 d. ir rugsėjo 4 d.

| (8) | Susitikimai su Latvijos valdžios institucijomis, jų konsultantais ir bendrovės „airBaltic“ atstovais vyko 2012 m. liepos 5 d. ir rugpjūčio 17 d. |
| --- | --- |

(8)

Susitikimai su Latvijos valdžios institucijomis, jų konsultantais ir bendrovės „airBaltic“ atstovais vyko 2012 m. liepos 5 d. ir rugpjūčio 17 d.

| (9) | 2012 m. lapkričio 20 d. raštu Komisija pranešė Latvijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) dėl pirmiau minėtos pagalbos. Pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą Latvija pateikė 2013 m. sausio 23 d. raštu. 2013 m. kovo 6 d. raštu Komisija paprašė Latvijos pateikti informacijos; atsakymas į šį prašymą gautas 2013 m. balandžio 8 d. Be to, 2013 m. birželio 25 d. įvyko susitikimas su Latvijos valdžios institucijomis, po jo 2013 m. rugpjūčio 14 d., rugsėjo 18 d. ir spalio 9 ir 25 d. Latvija pateikė papildomos informacijos. Papildomi susitikimai su Latvijos valdžios institucijomis ir teisiniais jų atstovais vyko 2013 m. spalio 22 d. ir lapkričio 22 d. bei 2014 m. sausio 10 d. Latvija pateikė papildomos informacijos 2013 m. lapkričio 7, 8 d., gruodžio 2, 13, 20 d., 2014 m. sausio 28, 31 d., vasario 28 d., kovo 24, 26 d., balandžio 9 d. ir gegužės 16 d. |
| --- | --- |

(9)

2012 m. lapkričio 20 d. raštu Komisija pranešė Latvijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) dėl pirmiau minėtos pagalbos. Pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą Latvija pateikė 2013 m. sausio 23 d. raštu. 2013 m. kovo 6 d. raštu Komisija paprašė Latvijos pateikti informacijos; atsakymas į šį prašymą gautas 2013 m. balandžio 8 d. Be to, 2013 m. birželio 25 d. įvyko susitikimas su Latvijos valdžios institucijomis, po jo 2013 m. rugpjūčio 14 d., rugsėjo 18 d. ir spalio 9 ir 25 d. Latvija pateikė papildomos informacijos. Papildomi susitikimai su Latvijos valdžios institucijomis ir teisiniais jų atstovais vyko 2013 m. spalio 22 d. ir lapkričio 22 d. bei 2014 m. sausio 10 d. Latvija pateikė papildomos informacijos 2013 m. lapkričio 7, 8 d., gruodžio 2, 13, 20 d., 2014 m. sausio 28, 31 d., vasario 28 d., kovo 24, 26 d., balandžio 9 d. ir gegužės 16 d.

| (10) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3)2013 m. kovo 8 d. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl priemonių. |
| --- | --- |

(10)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3)2013 m. kovo 8 d. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl priemonių.

| (11) | Komisija gavo pastabas iš „Ryanair“ ir „airBaltic“ bei trijų asmenų, kurie pastabas pateikė „airBaltic“ kreditorių (FLS, AB „JET“ ir „Eurobalt Junipro“) vardu. Komisija šias pastabas persiuntė Latvijai, suteikdama jai galimybę į jas atsakyti; Latvijos pastabos gautos 2013 m. gegužės 27 d. raštu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija gavo pastabas iš „Ryanair“ ir „airBaltic“ bei trijų asmenų, kurie pastabas pateikė „airBaltic“ kreditorių (FLS, AB „JET“ ir „Eurobalt Junipro“) vardu. Komisija šias pastabas persiuntė Latvijai, suteikdama jai galimybę į jas atsakyti; Latvijos pastabos gautos 2013 m. gegužės 27 d. raštu.

| (12) | 2014 m. liepos 4 d. raštu Latvija sutiko nesinaudoti savo teisėmis pagal SESV 342 straipsnį, taikomą kartu su EB Reglamento 1/1958 3 straipsniu, ir leisti šį sprendimą priimti ir paskelbti anglų kalba. |
| --- | --- |

(12)

2014 m. liepos 4 d. raštu Latvija sutiko nesinaudoti savo teisėmis pagal SESV 342 straipsnį, taikomą kartu su EB Reglamento 1/1958 3 straipsniu, ir leisti šį sprendimą priimti ir paskelbti anglų kalba.

2.   LATVIJOS ORO TRANSPORTO RINKA

| (13) | Latvijos oro transporto rinka nuo Latvijos įstojimo į ES sparčiai plėtėsi. 2003–2007 m. metinis vidutinis keleivių srauto Rygos tarptautiniame oro uoste, įskaičiuojant tiesioginių ir jungiamųjų skrydžių keleivius, augimas pasiekė 47 %, keleivių skaičius išaugo nuo maždaug 700 000 2003 m. iki 3,2 mln. 2007 m. Pigių skrydžių bendrovių, visų pirma „Ryanair“, atsiradimas prisidėjo prie rinkos augimo, nes atvėrus naujus maršrutus, sukurta nemaža nauja paklausa. |
| --- | --- |

(13)

Latvijos oro transporto rinka nuo Latvijos įstojimo į ES sparčiai plėtėsi. 2003–2007 m. metinis vidutinis keleivių srauto Rygos tarptautiniame oro uoste, įskaičiuojant tiesioginių ir jungiamųjų skrydžių keleivius, augimas pasiekė 47 %, keleivių skaičius išaugo nuo maždaug 700 000 2003 m. iki 3,2 mln. 2007 m. Pigių skrydžių bendrovių, visų pirma „Ryanair“, atsiradimas prisidėjo prie rinkos augimo, nes atvėrus naujus maršrutus, sukurta nemaža nauja paklausa.

| (14) | 2008–2009 m. pasaulio ekonomikos krizė stipriai smogė Latvijos ekonomikos, kartu ir oro transporto rinkos, augimui. Dėl krizės tiesioginių skrydžių keleivių skaičius Latvijoje sumažėjo nuo 3,2 mln. 2008 m. iki 2,7 mln. 2009 m., tačiau bendras keleivių skaičius ir toliau augo dėl jungiamųjų skrydžių keleivių skaičiaus. |
| --- | --- |

(14)

2008–2009 m. pasaulio ekonomikos krizė stipriai smogė Latvijos ekonomikos, kartu ir oro transporto rinkos, augimui. Dėl krizės tiesioginių skrydžių keleivių skaičius Latvijoje sumažėjo nuo 3,2 mln. 2008 m. iki 2,7 mln. 2009 m., tačiau bendras keleivių skaičius ir toliau augo dėl jungiamųjų skrydžių keleivių skaičiaus.

| (15) | 2010 m. bendras rinkos augimas atsinaujino, ir vidutinis metinis augimas pasiekė 12 %. Nors tiesioginių skrydžių keleivių rinka vidutiniškai augo 9 % per metus, jungiamųjų skrydžių keleivių rinkos augimas pasiekė 18 % per metus. Tikimasi, kad ateityje Latvijos oro transporto rinka toliau augs ir jos metinis augimas 2012–2015 m. sudarys 7 %. |
| --- | --- |

(15)

2010 m. bendras rinkos augimas atsinaujino, ir vidutinis metinis augimas pasiekė 12 %. Nors tiesioginių skrydžių keleivių rinka vidutiniškai augo 9 % per metus, jungiamųjų skrydžių keleivių rinkos augimas pasiekė 18 % per metus. Tikimasi, kad ateityje Latvijos oro transporto rinka toliau augs ir jos metinis augimas 2012–2015 m. sudarys 7 %.

| (16) | Rygos tarptautinis oro uostas yra Baltijos regiono lyderis. 2011 m. iš Rygos išvyko ir (arba) į Rygą atvyko apie 5,1 mln. keleivių, iš Talino išvyko ir (arba) į Taliną atvyko 1,9 mln. keleivių, iš Vilniaus išvyko ir (arba) į Vilnių atvyko 1,7 mln. keleivių. 2011 m. bendrovė „airBaltic“ pervežė 66 % keleivių, vykstančių per Rygą, o bendrovė „Ryanair“, antra pagal dydį vežėja ir pagrindinė bendrovės „airBaltic“ konkurentė, pervežė 20 % keleivių. Iš Rygos ir (arba) į Rygą skrydžius vykdo dar 15 bendrovių (visas paslaugas teikiančių ir pigių skrydžių bendrovių), kurioms tenka 14 % visų keleivių (4). |
| --- | --- |

(16)

Rygos tarptautinis oro uostas yra Baltijos regiono lyderis. 2011 m. iš Rygos išvyko ir (arba) į Rygą atvyko apie 5,1 mln. keleivių, iš Talino išvyko ir (arba) į Taliną atvyko 1,9 mln. keleivių, iš Vilniaus išvyko ir (arba) į Vilnių atvyko 1,7 mln. keleivių. 2011 m. bendrovė „airBaltic“ pervežė 66 % keleivių, vykstančių per Rygą, o bendrovė „Ryanair“, antra pagal dydį vežėja ir pagrindinė bendrovės „airBaltic“ konkurentė, pervežė 20 % keleivių. Iš Rygos ir (arba) į Rygą skrydžius vykdo dar 15 bendrovių (visas paslaugas teikiančių ir pigių skrydžių bendrovių), kurioms tenka 14 % visų keleivių (4).

3.   GAVĖJA

| (17) | Bendrovė „airBaltic“ įsteigta 1995 m. kaip bendra „Scandinavian Airlines SAS“ ir Latvijos valstybės bendrovė. 2009 m. sausio mėn. SAS pardavė visą jai priklausiusią bendrovės kapitalo dalį (47,2 %) bendrovei BAS. |
| --- | --- |

(17)

Bendrovė „airBaltic“ įsteigta 1995 m. kaip bendra „Scandinavian Airlines SAS“ ir Latvijos valstybės bendrovė. 2009 m. sausio mėn. SAS pardavė visą jai priklausiusią bendrovės kapitalo dalį (47,2 %) bendrovei BAS.

| (18) | Remiantis spaudoje skelbta informacija, BAS buvo įsteigta kaip nebiržinė bendrovė, kuri visa iki 2010 m. gruodžio mėn. priklausė Bertoltui Flickui, tada 50 % jos akcijų buvo perduotos Bahamose įregistruotai bendrovei „Taurus Asset Management Fund Ltd“ (toliau – „Taurus“) (5). |
| --- | --- |

(18)

Remiantis spaudoje skelbta informacija, BAS buvo įsteigta kaip nebiržinė bendrovė, kuri visa iki 2010 m. gruodžio mėn. priklausė Bertoltui Flickui, tada 50 % jos akcijų buvo perduotos Bahamose įregistruotai bendrovei „Taurus Asset Management Fund Ltd“ (toliau – „Taurus“) (5).

| (19) | 2011 m. spalio mėn. duomenimis bendrovės „airBaltic“ akcininkai buvo Latvijos valstybė, atstovaujama Transporto ministerijos, kuriai priklausė 52,6 % „airBaltic“ akcijų, ir BAS, kuriai priklausė 47,2 % bendrovės akcijų; likusios akcijos (0,2 %) priklausė Rusijos oro transporto bendrovei „Transaero“. Tuo metu bendrovės „airBaltic“ prezidentas ir generalinis direktorius buvo Bertoltas Flickas. Nuo 2011 m. lapkričio 1 d. bendrovės „airBaltic“ generaliniu direktoriumi tapo buvęs „Malév“ generalinis direktorius Martinas Gaussas. |
| --- | --- |

(19)

2011 m. spalio mėn. duomenimis bendrovės „airBaltic“ akcininkai buvo Latvijos valstybė, atstovaujama Transporto ministerijos, kuriai priklausė 52,6 % „airBaltic“ akcijų, ir BAS, kuriai priklausė 47,2 % bendrovės akcijų; likusios akcijos (0,2 %) priklausė Rusijos oro transporto bendrovei „Transaero“. Tuo metu bendrovės „airBaltic“ prezidentas ir generalinis direktorius buvo Bertoltas Flickas. Nuo 2011 m. lapkričio 1 d. bendrovės „airBaltic“ generaliniu direktoriumi tapo buvęs „Malév“ generalinis direktorius Martinas Gaussas.

| (20) | Remiantis Latvijos valdžios institucijų pateikta informacija, paaiškėjo, kad BAS įkeitė savo 47,2 % turėtų bendrovės „airBaltic“ akcijų kaip užstatą bankui „Latvijas Krājbanka“ – Lietuvos banko „Snoras“ patronuojamajai Latvijos bendrovei (6). 2011 m. lapkričio 16 d.„Snoras“ bankrutavo ir buvo nacionalizuotas (7). 2011 m. lapkričio 17 d. Latvijos finansų ir kapitalo rinkų komisija (toliau – FKRK) įsakė apriboti banko „Latvijas Krājbanka“ operacijas, viršijančias 100 000 EUR (8). 2011 m. lapkričio 21 d. FKRK įsakymu banko „Latvijas Krājbanka“ operacijos buvo sustabdytos, paskirta patikėtinių valdyba (9). |
| --- | --- |

(20)

Remiantis Latvijos valdžios institucijų pateikta informacija, paaiškėjo, kad BAS įkeitė savo 47,2 % turėtų bendrovės „airBaltic“ akcijų kaip užstatą bankui „Latvijas Krājbanka“ – Lietuvos banko „Snoras“ patronuojamajai Latvijos bendrovei (6). 2011 m. lapkričio 16 d.„Snoras“ bankrutavo ir buvo nacionalizuotas (7). 2011 m. lapkričio 17 d. Latvijos finansų ir kapitalo rinkų komisija (toliau – FKRK) įsakė apriboti banko „Latvijas Krājbanka“ operacijas, viršijančias 100 000 EUR (8). 2011 m. lapkričio 21 d. FKRK įsakymu banko „Latvijas Krājbanka“ operacijos buvo sustabdytos, paskirta patikėtinių valdyba (9).

| (21) | Iš pateiktos informacijos, paaiškėjo, kad bendrovė BAS neįvykdė kai kurių savo finansinių įsipareigojimų bankui „Latvijas Krājbanka“. Dėl to 2011 m. lapkričio 30 d. bankas „Latvijas Krājbanka“ Transporto ministerijai pardavė visas anksčiau bendrovei BAS priklausiusias bendrovės „airBaltic“ akcijas, išskyrus vieną, už nominaliąją jų vertę, iš viso už 224 453 LVL (317 787 EUR) (10). Dėl to Latvijos turimų bendrovės „airBaltic“ akcijų dalis padidėjo iki 99,8 %, o bendrovei BAS liko tik viena akcija. |
| --- | --- |

(21)

Iš pateiktos informacijos, paaiškėjo, kad bendrovė BAS neįvykdė kai kurių savo finansinių įsipareigojimų bankui „Latvijas Krājbanka“. Dėl to 2011 m. lapkričio 30 d. bankas „Latvijas Krājbanka“ Transporto ministerijai pardavė visas anksčiau bendrovei BAS priklausiusias bendrovės „airBaltic“ akcijas, išskyrus vieną, už nominaliąją jų vertę, iš viso už 224 453 LVL (317 787 EUR) (10). Dėl to Latvijos turimų bendrovės „airBaltic“ akcijų dalis padidėjo iki 99,8 %, o bendrovei BAS liko tik viena akcija.

| (22) | Remiantis spaudoje skelbta informacija, bendrovės BAS akcininkai taip pat įkeitė savo turimas BAS akcijas kaip užtikrinimo priemonę bankui „Latvijas Krājbanka“ (11). 2012 m. vasario 6 d. per bendrovės BAS nemokumo procedūras (12) banko „Latvijas Krājbanka“ patronuojamoji bendrovė perėmė BAS akcijas iš ankstesnių akcininkų ir paskyrė naują valdybą. |
| --- | --- |

(22)

Remiantis spaudoje skelbta informacija, bendrovės BAS akcininkai taip pat įkeitė savo turimas BAS akcijas kaip užtikrinimo priemonę bankui „Latvijas Krājbanka“ (11). 2012 m. vasario 6 d. per bendrovės BAS nemokumo procedūras (12) banko „Latvijas Krājbanka“ patronuojamoji bendrovė perėmė BAS akcijas iš ankstesnių akcininkų ir paskyrė naują valdybą.

| (23) | Dar paaiškėjo, kad 2012 m. birželio 8 d. Latvijos valstybė iš bendrovės BAS nupirko vienintelę „airBaltic“ akciją už 1 LVL. Todėl nuo tos dienos BAS nebėra bendrovės „airBaltic“ akcininkė (13). |
| --- | --- |

(23)

Dar paaiškėjo, kad 2012 m. birželio 8 d. Latvijos valstybė iš bendrovės BAS nupirko vienintelę „airBaltic“ akciją už 1 LVL. Todėl nuo tos dienos BAS nebėra bendrovės „airBaltic“ akcininkė (13).

| (24) | Dėl finansinės bendrovės „airBaltic“ padėties Latvijos valdžios institucijos paaiškino, kad bendrovės sunkumai prasidėjo 2008 m. dėl pasaulinio ekonomikos nuosmukio ir labai išaugusių naftos kainų. Dėl to 2008 m. bendrovė „airBaltic“ patyrė 28 mln. LVL (39,64 mln. EUR) nuostolių. Tačiau 2009 m. bendrovė vėl tapo pelninga ir uždirbo 14 mln. LVL (19,82 mln. EUR) pelno (14). 2010 m. bendrovė „airBaltic“ vėl patyrė nuostolių, 34,2 mln. LVL (48,42 mln. EUR). 2011 m. birželio mėn. Latvijos ekonomikos ministerija nurodė, kad bendrovė „airBaltic“ per pirmuosius penkis 2011 m. mėnesius patyrė 18 mln. LVL (25,48 mln. EUR) nuostolių ir atsidūrė ant bankroto ribos (15). 2011 m. rugsėjo 21 d. bendrovė „airBaltic“ pateikė prašymą dėl teisinės apsaugos nuo kreditorių (16). Iš 2011 m. audituotų rezultatų matyti, kad bendrovė patyrė 83,5 mln. LVL (118,22 mln. EUR) nuostolį. |
| --- | --- |

(24)

Dėl finansinės bendrovės „airBaltic“ padėties Latvijos valdžios institucijos paaiškino, kad bendrovės sunkumai prasidėjo 2008 m. dėl pasaulinio ekonomikos nuosmukio ir labai išaugusių naftos kainų. Dėl to 2008 m. bendrovė „airBaltic“ patyrė 28 mln. LVL (39,64 mln. EUR) nuostolių. Tačiau 2009 m. bendrovė vėl tapo pelninga ir uždirbo 14 mln. LVL (19,82 mln. EUR) pelno (14). 2010 m. bendrovė „airBaltic“ vėl patyrė nuostolių, 34,2 mln. LVL (48,42 mln. EUR). 2011 m. birželio mėn. Latvijos ekonomikos ministerija nurodė, kad bendrovė „airBaltic“ per pirmuosius penkis 2011 m. mėnesius patyrė 18 mln. LVL (25,48 mln. EUR) nuostolių ir atsidūrė ant bankroto ribos (15). 2011 m. rugsėjo 21 d. bendrovė „airBaltic“ pateikė prašymą dėl teisinės apsaugos nuo kreditorių (16). Iš 2011 m. audituotų rezultatų matyti, kad bendrovė patyrė 83,5 mln. LVL (118,22 mln. EUR) nuostolį.

| (25) | 2012 m. rugpjūčio 27 d. Latvija paskelbė kvietimą potencialiems investuotojams pareikšti susidomėjimą dėl 50 %, be vieno balso, bendrovės „airBaltic“ kapitalo dalies pirkimo (17), tačiau taip pat nebuvo atmetama kitokio pobūdžio sandorių galimybė. Pagrindiniai investuotojo pasirinkimo kriterijai – galimybės remti bendrovės „airBaltic“ plėtrą, investuotojo reputacija ir patirtis bei jo finansiniai ištekliai. Ši procesą siekiama užbaigti 2014 m. |
| --- | --- |

(25)

2012 m. rugpjūčio 27 d. Latvija paskelbė kvietimą potencialiems investuotojams pareikšti susidomėjimą dėl 50 %, be vieno balso, bendrovės „airBaltic“ kapitalo dalies pirkimo (17), tačiau taip pat nebuvo atmetama kitokio pobūdžio sandorių galimybė. Pagrindiniai investuotojo pasirinkimo kriterijai – galimybės remti bendrovės „airBaltic“ plėtrą, investuotojo reputacija ir patirtis bei jo finansiniai ištekliai. Ši procesą siekiama užbaigti 2014 m.

4.   PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

4.1.   2011 M. SPALIO 3 D. SUSITARIMAS. PIRMOJI VALSTYBĖS PASKOLA IR BAS PASKOLA

| (26) | 2011 m. spalio 3 d. susitarimu (toliau – Susitarimas) Latvija sutiko suteikti bendrovei „airBaltic“ 16 mln. LVL (22,65 mln. EUR) paskolą (toliau – pirmoji valstybės paskola, 1 priemonė) kartu su kita 14 mln. LVL (19,82 mln. EUR) bendrovės BAS suteikta paskola (toliau – BAS paskola). Abiejų paskolų sąlygos buvo susietos ir tapačios, nustatyta pradinė palūkanų norma buvo [11–13] (18) %. Tačiau, suteikdama paskolą bendrovei „airBaltic“, bendrovė BAS nepasinaudojo savo teise į tai, kad BAS paskola būtų užtikrinta užstatu. |
| --- | --- |

(26)

2011 m. spalio 3 d. susitarimu (toliau – Susitarimas) Latvija sutiko suteikti bendrovei „airBaltic“ 16 mln. LVL (22,65 mln. EUR) paskolą (toliau – pirmoji valstybės paskola, 1 priemonė) kartu su kita 14 mln. LVL (19,82 mln. EUR) bendrovės BAS suteikta paskola (toliau – BAS paskola). Abiejų paskolų sąlygos buvo susietos ir tapačios, nustatyta pradinė palūkanų norma buvo [11–13] (18) %. Tačiau, suteikdama paskolą bendrovei „airBaltic“, bendrovė BAS nepasinaudojo savo teise į tai, kad BAS paskola būtų užtikrinta užstatu.

| (27) | Susitarime taip pat buvo nurodyta, kad ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 15 d. valstybė suteiks bendrovei „airBaltic“ dar vieną, nenustatyto dydžio, paskolą, proporcingą jos balsavimo teisėms, tokiomis pačiomis sąlygomis, kokiomis suteikta pirmoji valstybės paskola. Abi valstybės paskolas buvo ketinama kapitalizuoti, jeigu bus įvykdytos tam tikros sąlygos, įskaitant sąlygą, kad bendrovės „airBaltic“ valdyba patvirtins verslo ir (arba) restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(27)

Susitarime taip pat buvo nurodyta, kad ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 15 d. valstybė suteiks bendrovei „airBaltic“ dar vieną, nenustatyto dydžio, paskolą, proporcingą jos balsavimo teisėms, tokiomis pačiomis sąlygomis, kokiomis suteikta pirmoji valstybės paskola. Abi valstybės paskolas buvo ketinama kapitalizuoti, jeigu bus įvykdytos tam tikros sąlygos, įskaitant sąlygą, kad bendrovės „airBaltic“ valdyba patvirtins verslo ir (arba) restruktūrizavimo planą.

| (28) | Susitarimo 7 straipsnyje numatytos bendrovės „airBaltic“ kapitalo didinimo ateityje sąlygos. Visų pirma, 7.3 straipsnyje nurodyta, kad valstybės paskolą ir BAS paskolą [...] galima pridėti prie sumos, kuri bus kapitalizuota. Pagal 7.4 straipsnį BAS įsipareigojo balsuoti už paskolos kapitalizavimą ir kapitalo didinimą. Jeigu BAS neįvykdytų savo įsipareigojimų, 7.4 straipsnyje valstybei suteikiama teisė nupirkti bendrovės „airBaltic“ akcijas iš BAS už 1 LVL (19). |
| --- | --- |

(28)

Susitarimo 7 straipsnyje numatytos bendrovės „airBaltic“ kapitalo didinimo ateityje sąlygos. Visų pirma, 7.3 straipsnyje nurodyta, kad valstybės paskolą ir BAS paskolą [...] galima pridėti prie sumos, kuri bus kapitalizuota. Pagal 7.4 straipsnį BAS įsipareigojo balsuoti už paskolos kapitalizavimą ir kapitalo didinimą. Jeigu BAS neįvykdytų savo įsipareigojimų, 7.4 straipsnyje valstybei suteikiama teisė nupirkti bendrovės „airBaltic“ akcijas iš BAS už 1 LVL (19).

| (29) | Latvija suteikė pirmąją valstybės paskolą bendrovei „airBaltic“2011 m. spalio 21 d. (žr. 3 konstatuojamąją dalį). BAS savo paskolą suteikė 2011 m. lapkričio 1 d. |
| --- | --- |

(29)

Latvija suteikė pirmąją valstybės paskolą bendrovei „airBaltic“2011 m. spalio 21 d. (žr. 3 konstatuojamąją dalį). BAS savo paskolą suteikė 2011 m. lapkričio 1 d.

| (30) | 2011 m. gruodžio 13 d., kai Latvijos turima bendrovės „airBaltic“ akcijų dalis padidėjo iki 99,8 % (žr. 21 konstatuojamąją dalį), Latvijos Vyriausybė nusprendė leisti sumažinti pirmosios valstybės paskolos palūkanų normą nuo [11–13] % iki [2–4] %. Kadangi pirmoji valstybės paskola ir BAS paskola buvo susietos (žr. 26 konstatuojamąją dalį), tiek pat sumažinta ir BAS paskolos palūkanų norma. |
| --- | --- |

(30)

2011 m. gruodžio 13 d., kai Latvijos turima bendrovės „airBaltic“ akcijų dalis padidėjo iki 99,8 % (žr. 21 konstatuojamąją dalį), Latvijos Vyriausybė nusprendė leisti sumažinti pirmosios valstybės paskolos palūkanų normą nuo [11–13] % iki [2–4] %. Kadangi pirmoji valstybės paskola ir BAS paskola buvo susietos (žr. 26 konstatuojamąją dalį), tiek pat sumažinta ir BAS paskolos palūkanų norma.

4.2.   2011 M. GRUODŽIO 13 D. ANTROJI VALSTYBĖS PASKOLA

| (31) | 2011 m. gruodžio 13 d., tuo pat metu, kai buvo sumažinta pirmosios valstybės paskolos palūkanų norma (žr. 30 konstatuojamąją dalį), Latvijos Vyriausybė nusprendė suteikti bendrovei „airBaltic“ į dvi dalis padalytą 67 mln. LVL (94,86 mln. EUR) konvertuojamąją paskolą su [9–11] % palūkanų norma (toliau – antroji valstybės paskola, 2 priemonė) (20). |
| --- | --- |

(31)

2011 m. gruodžio 13 d., tuo pat metu, kai buvo sumažinta pirmosios valstybės paskolos palūkanų norma (žr. 30 konstatuojamąją dalį), Latvijos Vyriausybė nusprendė suteikti bendrovei „airBaltic“ į dvi dalis padalytą 67 mln. LVL (94,86 mln. EUR) konvertuojamąją paskolą su [9–11] % palūkanų norma (toliau – antroji valstybės paskola, 2 priemonė) (20).

| (32) | Pirma antrosios valstybės paskolos dalimi, 41,6 mln. LVL (58,89 mln. EUR), bendrovei „airBaltic“ buvo iš karto leista naudotis pagal 2011 m. gruodžio 14 d. susitarimą. Antra dalimi, 25,4 mln. LVL (35,96 mln. EUR), bendrovei buvo leista naudotis 2012 m. gruodžio 14 d., t. y. po to, kai Komisija priėmė sprendimą pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(32)

Pirma antrosios valstybės paskolos dalimi, 41,6 mln. LVL (58,89 mln. EUR), bendrovei „airBaltic“ buvo iš karto leista naudotis pagal 2011 m. gruodžio 14 d. susitarimą. Antra dalimi, 25,4 mln. LVL (35,96 mln. EUR), bendrovei buvo leista naudotis 2012 m. gruodžio 14 d., t. y. po to, kai Komisija priėmė sprendimą pradėti procedūrą.

4.3.   2011 M. GRUODŽIO 22 D. SUTARTAS BENDROVĖS „AIRBALTIC“ KAPITALO PADIDINIMAS

| (33) | Per 2011 m. gruodžio 22 d. bendrovės „airBaltic“ akcininkų susirinkimą Latvijos valstybė ir BAS – nors jai tuo metu priklausė tik viena bendrovės akcija – susitarė padidinti bendrovės kapitalą 110 mln. LVL (155,74 mln. EUR) (toliau – kapitalo padidinimas, 3 priemonė). Tai buvo ketinama padaryti konvertuojant į kapitalą pirmąją valstybės paskolą, pirmą antrosios valstybės paskolos dalį ir BAS paskolą bei 37,7 mln. LVL (53,38 mln. EUR) BAS piniginį įnašą. |
| --- | --- |

(33)

Per 2011 m. gruodžio 22 d. bendrovės „airBaltic“ akcininkų susirinkimą Latvijos valstybė ir BAS – nors jai tuo metu priklausė tik viena bendrovės akcija – susitarė padidinti bendrovės kapitalą 110 mln. LVL (155,74 mln. EUR) (toliau – kapitalo padidinimas, 3 priemonė). Tai buvo ketinama padaryti konvertuojant į kapitalą pirmąją valstybės paskolą, pirmą antrosios valstybės paskolos dalį ir BAS paskolą bei 37,7 mln. LVL (53,38 mln. EUR) BAS piniginį įnašą.

| (34) | Latvijos valstybė įvykdė sprendimą dalyvauti didinant bendrovės „airBaltic“ kapitalą 2011 m. gruodžio 29 d. ir pradėjo konvertuoti į kapitalą pirmąją valstybės paskolą bei pirmą antrosios valstybės paskolos dalį. |
| --- | --- |

(34)

Latvijos valstybė įvykdė sprendimą dalyvauti didinant bendrovės „airBaltic“ kapitalą 2011 m. gruodžio 29 d. ir pradėjo konvertuoti į kapitalą pirmąją valstybės paskolą bei pirmą antrosios valstybės paskolos dalį.

| (35) | 2012 m. sausio 4 d. raštu Latvijos transporto ministerija paprašė BAS dalyvauti didinant kapitalą – konvertuoti BAS paskolą ir skirti piniginę injekciją. Nepaisant Latvijos valdžios institucijų prašymo, neatrodė, kad BAS būtų linkusi vykdyti per akcininkų susirinkimą priimtą susitarimą. Iš tikrųjų, 2012 m. sausio 6–26 d. raštais BAS užginčijo tai, kad valstybė iš banko „Latvijas Krājbanka“ įsigijo bendrovės „airBaltic“ akcijas, kurios anksčiau priklausė BAS (žr. 21 konstatuojamąją dalį), ir paprašė, kad valstybė susilaikytų nuo sprendimų dėl bendrovės „airBaltic“ kapitalo pakeitimų priėmimo. 2012 m. sausio 19 d. FKRK oficialiai uždraudė bendrovėms BAS ir „airBaltic“ BAS paskolą naudoti kapitalo padidinimo tikslais. |
| --- | --- |

(35)

2012 m. sausio 4 d. raštu Latvijos transporto ministerija paprašė BAS dalyvauti didinant kapitalą – konvertuoti BAS paskolą ir skirti piniginę injekciją. Nepaisant Latvijos valdžios institucijų prašymo, neatrodė, kad BAS būtų linkusi vykdyti per akcininkų susirinkimą priimtą susitarimą. Iš tikrųjų, 2012 m. sausio 6–26 d. raštais BAS užginčijo tai, kad valstybė iš banko „Latvijas Krājbanka“ įsigijo bendrovės „airBaltic“ akcijas, kurios anksčiau priklausė BAS (žr. 21 konstatuojamąją dalį), ir paprašė, kad valstybė susilaikytų nuo sprendimų dėl bendrovės „airBaltic“ kapitalo pakeitimų priėmimo. 2012 m. sausio 19 d. FKRK oficialiai uždraudė bendrovėms BAS ir „airBaltic“ BAS paskolą naudoti kapitalo padidinimo tikslais.

| (36) | Iki 2012 m. sausio 30 d., t. y. iki pirmojo padidinto kapitalo pasirašymo įgyvendinimo etapo pabaigos, BAS savo paskolos nekonvertavo ir piniginės injekcijos nesuteikė. |
| --- | --- |

(36)

Iki 2012 m. sausio 30 d., t. y. iki pirmojo padidinto kapitalo pasirašymo įgyvendinimo etapo pabaigos, BAS savo paskolos nekonvertavo ir piniginės injekcijos nesuteikė.

4.4.   BAS SKUNDAS IR VĖLESNI ĮVYKIAI

| (37) | 2012 m. sausio 9 d. Komisijai pateiktas skundas dėl pirmosios ir antrosios valstybės paskolų ir dėl kapitalo padidinimo. Be to, BAS apskundė dvi kitas priemones, pagal kurias bendrovei „airBaltic“ galimai buvo teikiama pagalba, – būtent tai, kad valstybė 2010 m. balandžio mėn. įsigijo nulinės atkarpos obligacijų iš bendrovės „airBaltic“ (4 priemonė) ir kad bankas „Latvijas Krājbanka“2011 m. lapkričio 21 ir 22 d. sumokėjo bendrovei „airBaltic“ 2,8 mln. EUR (5 priemonė). |
| --- | --- |

(37)

2012 m. sausio 9 d. Komisijai pateiktas skundas dėl pirmosios ir antrosios valstybės paskolų ir dėl kapitalo padidinimo. Be to, BAS apskundė dvi kitas priemones, pagal kurias bendrovei „airBaltic“ galimai buvo teikiama pagalba, – būtent tai, kad valstybė 2010 m. balandžio mėn. įsigijo nulinės atkarpos obligacijų iš bendrovės „airBaltic“ (4 priemonė) ir kad bankas „Latvijas Krājbanka“2011 m. lapkričio 21 ir 22 d. sumokėjo bendrovei „airBaltic“ 2,8 mln. EUR (5 priemonė).

| (38) | Latvija paaiškino, kad pagal 4 priemonę to meto pagrindiniai bendrovės „airBaltic“ akcininkai, t. y. Latvijos valstybė ir BAS, įsigijo iš bendrovės „airBaltic“ 30 mln. LVL (42,47 mln. EUR) vertės nulinės atkarpos obligacijų. Latvijos įsigytą dalį pasirašė ne tiesiogiai Transporto ministerija, faktinė bendrovės „airBaltic“ akcijų savininkė, bet Latvijos valstybinis radijo ir televizijos centras (toliau – LVRTC), 100 % valstybei priklausanti bendrovė. Obligacijos įsigytos už nominaliąją 1 LVL vertę už obligaciją, be palūkanų, jas Latvija ir BAS įsigijo proporcingai turėtai akcijų daliai. Todėl Latvijos valstybė įsigijo iš bendrovės „airBaltic“ obligacijų su nulinėmis palūkanomis už maždaug 15,78 mln. LVL (22,34 mln. EUR), o BAS – už maždaug 14,22 mln. LVL (20,13 mln. EUR). Obligacijas ketinama konvertuoti į kapitalą 2015 m. liepos 1 d., vieną obligaciją paverčiant viena akcija. |
| --- | --- |

(38)

Latvija paaiškino, kad pagal 4 priemonę to meto pagrindiniai bendrovės „airBaltic“ akcininkai, t. y. Latvijos valstybė ir BAS, įsigijo iš bendrovės „airBaltic“ 30 mln. LVL (42,47 mln. EUR) vertės nulinės atkarpos obligacijų. Latvijos įsigytą dalį pasirašė ne tiesiogiai Transporto ministerija, faktinė bendrovės „airBaltic“ akcijų savininkė, bet Latvijos valstybinis radijo ir televizijos centras (toliau – LVRTC), 100 % valstybei priklausanti bendrovė. Obligacijos įsigytos už nominaliąją 1 LVL vertę už obligaciją, be palūkanų, jas Latvija ir BAS įsigijo proporcingai turėtai akcijų daliai. Todėl Latvijos valstybė įsigijo iš bendrovės „airBaltic“ obligacijų su nulinėmis palūkanomis už maždaug 15,78 mln. LVL (22,34 mln. EUR), o BAS – už maždaug 14,22 mln. LVL (20,13 mln. EUR). Obligacijas ketinama konvertuoti į kapitalą 2015 m. liepos 1 d., vieną obligaciją paverčiant viena akcija.

| (39) | Dėl 5 priemonės Latvijos valdžios institucijos paaiškino, kad 2011 m. lapkričio 21 ir 22 d. bendrovei „airBaltic“ jokie skundo pateikėjos nurodyti mokėjimai nevykdyti. Tačiau bendrovė „airBaltic“ pateikė tris mokėjimo nurodymus „Latvijas Krājbanka“ iki FKRK 2011 m. lapkričio 17 d. sprendimo apriboti 100 000 EUR viršijančias banko operacijas ir 2011 m. lapkričio 21 d. sprendimo sustabdyti visą banko „Latvijas Krājbanka“ veiklą (žr. 20 konstatuojamąją dalį). Šiuos nurodymus bankas „Latvijas Krājbanka“ įvykdė po kelių dienų. Aptariamosios operacijos – tai, visų pirma, 2011 m. lapkričio 25 d. atlikti du [...] mln. USD mokėjimai IATA Tarpuskaitos rūmams ir [...] mln. EUR mokėjimas Rygos tarptautiniam oro uostui bei 2011 m. lapkričio 30 d. atliktas [...] mln. EUR mokėjimas į alternatyvią „airBaltic“ sąskaitą banke „Swedbank“. |
| --- | --- |

(39)

Dėl 5 priemonės Latvijos valdžios institucijos paaiškino, kad 2011 m. lapkričio 21 ir 22 d. bendrovei „airBaltic“ jokie skundo pateikėjos nurodyti mokėjimai nevykdyti. Tačiau bendrovė „airBaltic“ pateikė tris mokėjimo nurodymus „Latvijas Krājbanka“ iki FKRK 2011 m. lapkričio 17 d. sprendimo apriboti 100 000 EUR viršijančias banko operacijas ir 2011 m. lapkričio 21 d. sprendimo sustabdyti visą banko „Latvijas Krājbanka“ veiklą (žr. 20 konstatuojamąją dalį). Šiuos nurodymus bankas „Latvijas Krājbanka“ įvykdė po kelių dienų. Aptariamosios operacijos – tai, visų pirma, 2011 m. lapkričio 25 d. atlikti du [...] mln. USD mokėjimai IATA Tarpuskaitos rūmams ir [...] mln. EUR mokėjimas Rygos tarptautiniam oro uostui bei 2011 m. lapkričio 30 d. atliktas [...] mln. EUR mokėjimas į alternatyvią „airBaltic“ sąskaitą banke „Swedbank“.

4.4.1.   2012 m. kovo mėn. planas „reShape“

| (40) | 2012 m. kovo mėn. bendrovė „airBaltic“ priėmė planą pavadinimu „reShape“. Jame numatyta keletas priemonių, įskaitant efektyvesnių lėktuvų įsigijimą (21) ir skrydžių kai kuriais maršrutais nutraukimą, dėl kurių pagal realistinį ir optimistinį scenarijus bendrovei 2014 m. pavyktų išlyginti nuostolius. Tačiau pagal pesimistinį scenarijų bendrovės „airBaltic“ EBIT būtų neigiamas bent iki 2016 m. |
| --- | --- |

(40)

2012 m. kovo mėn. bendrovė „airBaltic“ priėmė planą pavadinimu „reShape“. Jame numatyta keletas priemonių, įskaitant efektyvesnių lėktuvų įsigijimą (21) ir skrydžių kai kuriais maršrutais nutraukimą, dėl kurių pagal realistinį ir optimistinį scenarijus bendrovei 2014 m. pavyktų išlyginti nuostolius. Tačiau pagal pesimistinį scenarijų bendrovės „airBaltic“ EBIT būtų neigiamas bent iki 2016 m.

| (41) | Plane „reShape“ numatyta, kad greta 83 mln. LVL (117,51 mln. EUR) bendrovei jau paskirto finansavimo (22), pagal realistinį scenarijų [...] reikėtų dar [45–55] mln. LVL ([64–78] mln. EUR). Pagal optimistinį scenarijų ši suma sumažėtų iki [5–15] mln. LVL ([7–21] mln. EUR), o pagal pesimistinį scenarijų – padidėtų iki [135–145] mln. LVL ([192–206] mln. EUR). |
| --- | --- |

(41)

Plane „reShape“ numatyta, kad greta 83 mln. LVL (117,51 mln. EUR) bendrovei jau paskirto finansavimo (22), pagal realistinį scenarijų [...] reikėtų dar [45–55] mln. LVL ([64–78] mln. EUR). Pagal optimistinį scenarijų ši suma sumažėtų iki [5–15] mln. LVL ([7–21] mln. EUR), o pagal pesimistinį scenarijų – padidėtų iki [135–145] mln. LVL ([192–206] mln. EUR).

4.5.   2012 M. LIEPOS 18 D. SKUNDAS

| (42) | Kartu su Latvija ir BAS Susitarimą pasirašė dar keli investuotojai. Šie investuotojai sutiko skirti bendrovei „airBaltic“ dvi sindikuotas paskolas po 35 mln. EUR su pradine [5–7] % palūkanų norma. Pirmąją sindikuotą paskolą turėjo suteikti bankas „Latvijas Krājbanka“ ir Lietuvos bankas „Snoras“. Antrąją sindikuotą paskolą turėjo suteikti kelios bendrovės, tarp jų – „Taurus“. Šiomis sindikuotomis paskolomis turėjo būti pakeisti keletas šių privačių investuotojų reikalavimų bendrovei „airBaltic“. Jeigu BAS neįvykdytų savo įsipareigojimų pagal Susitarimą, bendrovei „airBaltic“ antrąją sindikuotą paskolą turėję suteikti investuotojai, tarp jų – BAS akcininkė „Taurus“, 7.4 straipsnyje susitarė perleisti ir perduoti valstybei arba jos paskirtai bendrovei visus reikalavimus, kylančius iš [...] negrąžintos [sindikuotos] antrosios paskolos už 1 LVL sumą. |
| --- | --- |

(42)

Kartu su Latvija ir BAS Susitarimą pasirašė dar keli investuotojai. Šie investuotojai sutiko skirti bendrovei „airBaltic“ dvi sindikuotas paskolas po 35 mln. EUR su pradine [5–7] % palūkanų norma. Pirmąją sindikuotą paskolą turėjo suteikti bankas „Latvijas Krājbanka“ ir Lietuvos bankas „Snoras“. Antrąją sindikuotą paskolą turėjo suteikti kelios bendrovės, tarp jų – „Taurus“. Šiomis sindikuotomis paskolomis turėjo būti pakeisti keletas šių privačių investuotojų reikalavimų bendrovei „airBaltic“. Jeigu BAS neįvykdytų savo įsipareigojimų pagal Susitarimą, bendrovei „airBaltic“ antrąją sindikuotą paskolą turėję suteikti investuotojai, tarp jų – BAS akcininkė „Taurus“, 7.4 straipsnyje susitarė perleisti ir perduoti valstybei arba jos paskirtai bendrovei visus reikalavimus, kylančius iš [...] negrąžintos [sindikuotos] antrosios paskolos už 1 LVL sumą.

| (43) | 2012 m. liepos 18 d. Komisija gavo dar vieną skundą (žr. 7 konstatuojamąją dalį) dėl Susitarimo 7.4 straipsnyje numatytos investuotojų prievolės tik už 1 LVL perleisti ir perduoti valstybei arba jos paskirtai bendrovei visus reikalavimus, kurie kyla iš antrosios sindikuotos paskolos (žr. 28 konstatuojamąją dalį). Skundo pateikėjas tvirtina, kad 2012 m. vasario 9 d. ir 2012 m. birželio 12 d. raštais Latvijos valstybė nusprendė, jog 5 mln. EUR reikalavimas bendrovei „airBaltic“ pagal antrąją sindikuotą paskolą – „Taurus“ suteikta dalis iš visos 35 mln. EUR sumos – turi būti perduotas bendrovei „airBaltic“ už 1 LVL kainą (6 priemonė). |
| --- | --- |

(43)

2012 m. liepos 18 d. Komisija gavo dar vieną skundą (žr. 7 konstatuojamąją dalį) dėl Susitarimo 7.4 straipsnyje numatytos investuotojų prievolės tik už 1 LVL perleisti ir perduoti valstybei arba jos paskirtai bendrovei visus reikalavimus, kurie kyla iš antrosios sindikuotos paskolos (žr. 28 konstatuojamąją dalį). Skundo pateikėjas tvirtina, kad 2012 m. vasario 9 d. ir 2012 m. birželio 12 d. raštais Latvijos valstybė nusprendė, jog 5 mln. EUR reikalavimas bendrovei „airBaltic“ pagal antrąją sindikuotą paskolą – „Taurus“ suteikta dalis iš visos 35 mln. EUR sumos – turi būti perduotas bendrovei „airBaltic“ už 1 LVL kainą (6 priemonė).

5.   SPRENDIMAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (44) | 2012 m. lapkričio 20 d. Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi pirminės nuomonės, kad tuo metu, kai suteiktos nurodytos priemonės, bendrovę „airBaltic“ buvo galima laikyti sunkumų patiriančia įmone. Ji taip pat išreiškė abejonių dėl šešių vertinamų priemonių ir padarė pirminę išvadą, kad pagal visas iš jų teikta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(44)

2012 m. lapkričio 20 d. Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi pirminės nuomonės, kad tuo metu, kai suteiktos nurodytos priemonės, bendrovę „airBaltic“ buvo galima laikyti sunkumų patiriančia įmone. Ji taip pat išreiškė abejonių dėl šešių vertinamų priemonių ir padarė pirminę išvadą, kad pagal visas iš jų teikta valstybės pagalba.

| (45) | Pirmiausia Komisija pažymėjo, kad pirmoji valstybės paskola (1 priemonė) buvo valstybės suteikta tuo pačiu metu, kaip BAS paskola, proporcingai turimoms akcijų dalims – paskolos suteiktos tokiomis pačiomis sąlygomis, todėl iš pirmo žvilgsnio atrodytų, kad paskolos buvo suteiktos pari passu sąlygomis. Tačiau Komisija pažymėjo, kad pirmosios valstybės paskolos ir BAS paskolos ji negali vertinti atskirai – jas turi vertinti tik pagal bendras Susitarimo aplinkybes. Atitinkamai, Komisija pažymėjo, kad Susitarime nėra sąlygos, jog greta BAS paskolos kartu su antrąja valstybės paskola BAS turėjo suteikti bendrovei „airBaltic“ dar ir konvertuojamąją paskolą, ir kad valstybės prisiimti įsipareigojimai buvo kitokie ir ekonomiškai reikšmingesni už BAS įsipareigojimus. Komisija taip pat pažymėjo, kad tuo metu, kai BAS priėmė sprendimą investuoti į bendrovę „airBaltic“, valdžios institucijos jau buvo parodžiusios norą finansiškai paremti bendrovę. |
| --- | --- |

(45)

Pirmiausia Komisija pažymėjo, kad pirmoji valstybės paskola (1 priemonė) buvo valstybės suteikta tuo pačiu metu, kaip BAS paskola, proporcingai turimoms akcijų dalims – paskolos suteiktos tokiomis pačiomis sąlygomis, todėl iš pirmo žvilgsnio atrodytų, kad paskolos buvo suteiktos pari passu sąlygomis. Tačiau Komisija pažymėjo, kad pirmosios valstybės paskolos ir BAS paskolos ji negali vertinti atskirai – jas turi vertinti tik pagal bendras Susitarimo aplinkybes. Atitinkamai, Komisija pažymėjo, kad Susitarime nėra sąlygos, jog greta BAS paskolos kartu su antrąja valstybės paskola BAS turėjo suteikti bendrovei „airBaltic“ dar ir konvertuojamąją paskolą, ir kad valstybės prisiimti įsipareigojimai buvo kitokie ir ekonomiškai reikšmingesni už BAS įsipareigojimus. Komisija taip pat pažymėjo, kad tuo metu, kai BAS priėmė sprendimą investuoti į bendrovę „airBaltic“, valdžios institucijos jau buvo parodžiusios norą finansiškai paremti bendrovę.

| (46) | Dėl pirmosios valstybės paskolos palūkanų normos ir 2011 m. gruodžio mėn. palūkanų normos sumažinimo iki [5–15] % (žr. 30 konstatuojamąją dalį) Komisija abejojo, ar, atsižvelgiant į reikšmingus sunkumus, kurių bendrovė „airBaltic“ turėjo tuo metu, taikytos palūkanų normos atitiko rinkos palūkanų dydį. |
| --- | --- |

(46)

Dėl pirmosios valstybės paskolos palūkanų normos ir 2011 m. gruodžio mėn. palūkanų normos sumažinimo iki [5–15] % (žr. 30 konstatuojamąją dalį) Komisija abejojo, ar, atsižvelgiant į reikšmingus sunkumus, kurių bendrovė „airBaltic“ turėjo tuo metu, taikytos palūkanų normos atitiko rinkos palūkanų dydį.

| (47) | Dėl antrosios valstybės paskolos (2 priemonė) Komisija pirmiausia pažymėjo, kad ji jau buvo numatyta Susitarime, tik jos suma nebuvo apibrėžta ir jai buvo nustatyta keletas sąlygų. Pasak Komisijos, antrosios paskolos nebuvo galima laikyti pari passu, nes Susitarime nėra sąlygos (priešingai tam, ką tvirtina Latvija), kad BAS turėjo suteikti bendrovei „airBaltic“ ne tik BAS paskolą, bet ir konvertuojamąją paskolą. Be to, Komisija pažymėjo, kad kai Latvija nusprendė suteikti bendrovei „airBaltic“ antrąją valstybės paskolą, tikėtis, kad bendrovė BAS prisiims analogišką įsipareigojimą, nebuvo galima, nes ji nebuvo įpareigota bendrovei „airBaltic“ teikti jokios kitos paskolos. |
| --- | --- |

(47)

Dėl antrosios valstybės paskolos (2 priemonė) Komisija pirmiausia pažymėjo, kad ji jau buvo numatyta Susitarime, tik jos suma nebuvo apibrėžta ir jai buvo nustatyta keletas sąlygų. Pasak Komisijos, antrosios paskolos nebuvo galima laikyti pari passu, nes Susitarime nėra sąlygos (priešingai tam, ką tvirtina Latvija), kad BAS turėjo suteikti bendrovei „airBaltic“ ne tik BAS paskolą, bet ir konvertuojamąją paskolą. Be to, Komisija pažymėjo, kad kai Latvija nusprendė suteikti bendrovei „airBaltic“ antrąją valstybės paskolą, tikėtis, kad bendrovė BAS prisiims analogišką įsipareigojimą, nebuvo galima, nes ji nebuvo įpareigota bendrovei „airBaltic“ teikti jokios kitos paskolos.

| (48) | Dėl antrosios valstybės paskolos palūkanų normos ([9–11] %) Komisija išreiškė abejonių, ar privatus investuotojas būtų suteikęs bendrovei paskolą su tokia palūkanų norma, atsižvelgiant į sunkumus, kurių turėjo bendrovė „airBaltic“, ir tai, kad šiai paskolai naudotas tas pats užstatas kaip ir pirmajai valstybės paskolai. |
| --- | --- |

(48)

Dėl antrosios valstybės paskolos palūkanų normos ([9–11] %) Komisija išreiškė abejonių, ar privatus investuotojas būtų suteikęs bendrovei paskolą su tokia palūkanų norma, atsižvelgiant į sunkumus, kurių turėjo bendrovė „airBaltic“, ir tai, kad šiai paskolai naudotas tas pats užstatas kaip ir pirmajai valstybės paskolai.

| (49) | Dėl 2011 m. gruodžio 22 d. sutarto kapitalo padidinimo (3 priemonė) Komisija pažymėjo, kad tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas dėl rekapitalizavimo, BAS buvo praradusi visas, išskyrus vieną, bendrovės „airBaltic“ akcijas (nes valstybė jas įsigijo iš banko „Latvijas Krājbanka“). Dėl to valstybė savo akcijų šioje bendrovėje dalį padidino iki 99,8 % (žr. 21 konstatuojamąją dalį). Todėl konvertavimas bendrovei BAS turėjo mažai ekonominės prasmės, nes norėdama susigrąžinti ankstesnę akcijų dalį ji turėjo ne tik konvertuoti į kapitalą BAS paskolą, bet ir skirti 37,7 mln. LVL (53,38 mln. EUR) piniginę injekciją; BAS visa tai turėjo padaryti esant ribotoms galimybėms, kad nuosavas kapitalas trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu duos kokios nors grąžos, turint galvoje bendrovės sunkumus. Be to, Komisija išreiškė abejonių dėl datos, kurią 3 priemonė buvo iš tikrųjų suteikta. |
| --- | --- |

(49)

Dėl 2011 m. gruodžio 22 d. sutarto kapitalo padidinimo (3 priemonė) Komisija pažymėjo, kad tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas dėl rekapitalizavimo, BAS buvo praradusi visas, išskyrus vieną, bendrovės „airBaltic“ akcijas (nes valstybė jas įsigijo iš banko „Latvijas Krājbanka“). Dėl to valstybė savo akcijų šioje bendrovėje dalį padidino iki 99,8 % (žr. 21 konstatuojamąją dalį). Todėl konvertavimas bendrovei BAS turėjo mažai ekonominės prasmės, nes norėdama susigrąžinti ankstesnę akcijų dalį ji turėjo ne tik konvertuoti į kapitalą BAS paskolą, bet ir skirti 37,7 mln. LVL (53,38 mln. EUR) piniginę injekciją; BAS visa tai turėjo padaryti esant ribotoms galimybėms, kad nuosavas kapitalas trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu duos kokios nors grąžos, turint galvoje bendrovės sunkumus. Be to, Komisija išreiškė abejonių dėl datos, kurią 3 priemonė buvo iš tikrųjų suteikta.

| (50) | Komisija taip pat pažymėjo, kad bendrovė BAS ir valstybė turėjo per tam tikrą laikotarpį – veikiausiai iki 2012 m. sausio 30 d., t. y. iki pirmojo padidinto kapitalo pasirašymo įgyvendinimo etapo pabaigos – skirti kapitalo injekciją bendrovei „airBaltic“. Tačiau valstybė tai padarė 2011 m. gruodžio 29 ar 30 d., o bendrovė BAS galų gale savo paskolos nekonvertavo ir piniginės injekcijos nesuteikė. Pasak Komisijos, prieš konvertuodama paskolas Latvija turėjo palaukti, kol gaus tinkamą patvirtinimą, kad bendrovė BAS pasielgs taip pat. Tuo remdamasi Komisija laikėsi nuomonės, kad 3 priemonė neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo (REIP). |
| --- | --- |

(50)

Komisija taip pat pažymėjo, kad bendrovė BAS ir valstybė turėjo per tam tikrą laikotarpį – veikiausiai iki 2012 m. sausio 30 d., t. y. iki pirmojo padidinto kapitalo pasirašymo įgyvendinimo etapo pabaigos – skirti kapitalo injekciją bendrovei „airBaltic“. Tačiau valstybė tai padarė 2011 m. gruodžio 29 ar 30 d., o bendrovė BAS galų gale savo paskolos nekonvertavo ir piniginės injekcijos nesuteikė. Pasak Komisijos, prieš konvertuodama paskolas Latvija turėjo palaukti, kol gaus tinkamą patvirtinimą, kad bendrovė BAS pasielgs taip pat. Tuo remdamasi Komisija laikėsi nuomonės, kad 3 priemonė neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo (REIP).

| (51) | Dėl 30 mln. LVL (42,47 mln. EUR) vertės nulinės atkarpos obligacijų įsigijimo iš bendrovės „airBaltic“ 2010 m. balandžio mėn. (4 priemonė) Komisija pabrėžė, kad šios obligacijos, atsižvelgiant į joms būdingas savybes, prilygsta kapitalo injekcijai. Atsižvelgdama į tai, kad nuo pat pradžių nebuvo galima tikėtis gauti pelno, nes už obligacijas nebuvo skaičiuojama jokių palūkanų, o galimybė gauti pelno ateityje, po konvertavimo, buvo mažai tikėtina dėl bendrovės patiriamų sunkumų, oro transporto sektoriaus padėties ir dėl to, kad tuo metu nebuvo plano, kaip bendrovės veiklą vėl padaryti pelningą, Komisija iškėlė abejonių, ar 4 priemonė suteikta rinkos sąlygomis. Be to, Komisija negalėjo atmesti galimybės, kad bendrovė BAS įsigijo obligacijas tik dėl to, kad iki obligacijų emisijos Latvija rodė didelį susidomėjimą bendrove „airBaltic“. |
| --- | --- |

(51)

Dėl 30 mln. LVL (42,47 mln. EUR) vertės nulinės atkarpos obligacijų įsigijimo iš bendrovės „airBaltic“ 2010 m. balandžio mėn. (4 priemonė) Komisija pabrėžė, kad šios obligacijos, atsižvelgiant į joms būdingas savybes, prilygsta kapitalo injekcijai. Atsižvelgdama į tai, kad nuo pat pradžių nebuvo galima tikėtis gauti pelno, nes už obligacijas nebuvo skaičiuojama jokių palūkanų, o galimybė gauti pelno ateityje, po konvertavimo, buvo mažai tikėtina dėl bendrovės patiriamų sunkumų, oro transporto sektoriaus padėties ir dėl to, kad tuo metu nebuvo plano, kaip bendrovės veiklą vėl padaryti pelningą, Komisija iškėlė abejonių, ar 4 priemonė suteikta rinkos sąlygomis. Be to, Komisija negalėjo atmesti galimybės, kad bendrovė BAS įsigijo obligacijas tik dėl to, kad iki obligacijų emisijos Latvija rodė didelį susidomėjimą bendrove „airBaltic“.

| (52) | Dėl 2,8 mln. EUR mokėjimų, kuriuos atliko bankas „Latvijas Krājbanka“ (5 priemonė), Komisija negalėjo padaryti tvirtos išvados, ar tuo metu, kai įvykdyti šie mokėjimai, „Latvijos Krājbanka“, kuris buvo 100 % valstybei priklausantis bankas, veiksmai buvo visiškai nepriklausomi nuo valstybės. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad Latvija nepateikė įrodymų, kad bendrovė „airBaltic“ mokėjimo ir pervedimo nurodymus pateikė iki 2011 m. lapkričio 17 d. FKRK sprendimo apriboti didesnes nei 100 000 EUR vienam klientui banko operacijas. |
| --- | --- |

(52)

Dėl 2,8 mln. EUR mokėjimų, kuriuos atliko bankas „Latvijas Krājbanka“ (5 priemonė), Komisija negalėjo padaryti tvirtos išvados, ar tuo metu, kai įvykdyti šie mokėjimai, „Latvijos Krājbanka“, kuris buvo 100 % valstybei priklausantis bankas, veiksmai buvo visiškai nepriklausomi nuo valstybės. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad Latvija nepateikė įrodymų, kad bendrovė „airBaltic“ mokėjimo ir pervedimo nurodymus pateikė iki 2011 m. lapkričio 17 d. FKRK sprendimo apriboti didesnes nei 100 000 EUR vienam klientui banko operacijas.

| (53) | Pagaliau dėl 5 mln. EUR reikalavimo, kuris buvo perduotas bendrovei „airBaltic“, (6 priemonė) Komisija savo sprendime pradėti procedūrą paaiškino, kad pagal Susitarimo 7.4 straipsnį Latvija nusprendė, jog su antrąja sindikuota paskola susijęs 5 mln. EUR reikalavimas bendrovei „airBaltic“ – „Taurus“ suteiktos 35 mln. EUR paskolos dalis – turi būti perleistas bendrovei „airBaltic“ už 1 LVL. Komisija pabrėžė, kad ekonominiu požiūriu ši operacija buvo labai panaši į teisės į skolą atsisakymą, kuriuo Latvija atleido bendrovę „airBaltic“ nuo prievolės mokėti palūkanas ir grąžinti reikalavimo pareiškėjui dalį antrosios sindikuotos paskolos. Be to, Komisija padarė išvadą, kad 6 priemonė neatitiko REIP, nes bendrovė „airBaltic“ pagal Susitarimą neturėjo teisės gauti kredito mainais už 1 LVL. |
| --- | --- |

(53)

Pagaliau dėl 5 mln. EUR reikalavimo, kuris buvo perduotas bendrovei „airBaltic“, (6 priemonė) Komisija savo sprendime pradėti procedūrą paaiškino, kad pagal Susitarimo 7.4 straipsnį Latvija nusprendė, jog su antrąja sindikuota paskola susijęs 5 mln. EUR reikalavimas bendrovei „airBaltic“ – „Taurus“ suteiktos 35 mln. EUR paskolos dalis – turi būti perleistas bendrovei „airBaltic“ už 1 LVL. Komisija pabrėžė, kad ekonominiu požiūriu ši operacija buvo labai panaši į teisės į skolą atsisakymą, kuriuo Latvija atleido bendrovę „airBaltic“ nuo prievolės mokėti palūkanas ir grąžinti reikalavimo pareiškėjui dalį antrosios sindikuotos paskolos. Be to, Komisija padarė išvadą, kad 6 priemonė neatitiko REIP, nes bendrovė „airBaltic“ pagal Susitarimą neturėjo teisės gauti kredito mainais už 1 LVL.

| (54) | Dėl likusių reikalavimų pagal antrąją sindikuotą paskolą, kuriuos iš viso sudarė 30 mln. LVL (42,47 mln. EUR) (žr. 42 konstatuojamąją dalį), Komisija pažymėjo, kad šiems reikalavimams mutatis mutandis galioja prieš tai išdėstyti argumentai. |
| --- | --- |

(54)

Dėl likusių reikalavimų pagal antrąją sindikuotą paskolą, kuriuos iš viso sudarė 30 mln. LVL (42,47 mln. EUR) (žr. 42 konstatuojamąją dalį), Komisija pažymėjo, kad šiems reikalavimams mutatis mutandis galioja prieš tai išdėstyti argumentai.

| (55) | Todėl Komisija padarė pirminę išvadą, kad pagal šešias vertinamas priemones buvo teikiama neteisėta valstybės pagalba, nes jos taikytos pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytus pranešimo ir neveikimo įpareigojimus. |
| --- | --- |

(55)

Todėl Komisija padarė pirminę išvadą, kad pagal šešias vertinamas priemones buvo teikiama neteisėta valstybės pagalba, nes jos taikytos pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytus pranešimo ir neveikimo įpareigojimus.

| (56) | Komisija taip pat išreiškė abejonių dėl šešių vertinamų priemonių suderinamumo su vidaus rinka, juolab, kad Latvijos valdžios institucijos nepateikė jokio galimo suderinamumo pagrindimo. Dėl to, kaip suderinamumą būtų galima pagrįsti, Komisijos pirminė nuomonė buvo ta, kad atsižvelgiant į bendrovės „airBaltic“ sunkumus, vieninteliai taikytini kriterijai – tai SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyti pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti kriterijai, taikomi remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (23) (toliau – sanavimo ir restruktūrizavimo gairės). Remdamasi tuo metu turėta informacija, Komisija šiuo klausimu laikėsi nuomonės, kad sanavimo sąlygos nebuvo įvykdytos ir kad plane „reShape“ nebuvo nė vieno iš būtinų elementų, kad jį būtų galima laikyti restruktūrizavimo planu pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.2 skyrių. |
| --- | --- |

(56)

Komisija taip pat išreiškė abejonių dėl šešių vertinamų priemonių suderinamumo su vidaus rinka, juolab, kad Latvijos valdžios institucijos nepateikė jokio galimo suderinamumo pagrindimo. Dėl to, kaip suderinamumą būtų galima pagrįsti, Komisijos pirminė nuomonė buvo ta, kad atsižvelgiant į bendrovės „airBaltic“ sunkumus, vieninteliai taikytini kriterijai – tai SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyti pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti kriterijai, taikomi remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (23) (toliau – sanavimo ir restruktūrizavimo gairės). Remdamasi tuo metu turėta informacija, Komisija šiuo klausimu laikėsi nuomonės, kad sanavimo sąlygos nebuvo įvykdytos ir kad plane „reShape“ nebuvo nė vieno iš būtinų elementų, kad jį būtų galima laikyti restruktūrizavimo planu pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.2 skyrių.

6.   PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ

6.1.   LATVIJOS PASTABOS

| (57) | Savo pastabose dėl Komisijos sprendimo pradėti procedūrą Latvija pažymi, kad 1, 2, 3 ir 6 priemonės buvo tarpusavyje susijusios ir numatytos Susitarime, todėl jos iš esmės sudaro vieną ir tą patį finansinį sandorį, kurį reikėjo vertinti tuo metu, kada sudarytas Susitarimas, t. y. 2011 m. spalio 3 d. Tuo remdamasi Latvija daro išvadą, kad šios priemonės yra vienalaikės ir atitinka REIP, ir taip paneigia, kad buvo teikiama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(57)

Savo pastabose dėl Komisijos sprendimo pradėti procedūrą Latvija pažymi, kad 1, 2, 3 ir 6 priemonės buvo tarpusavyje susijusios ir numatytos Susitarime, todėl jos iš esmės sudaro vieną ir tą patį finansinį sandorį, kurį reikėjo vertinti tuo metu, kada sudarytas Susitarimas, t. y. 2011 m. spalio 3 d. Tuo remdamasi Latvija daro išvadą, kad šios priemonės yra vienalaikės ir atitinka REIP, ir taip paneigia, kad buvo teikiama valstybės pagalba.

| (58) | Latvija tvirtina, kad bendrovė BAS inicijavo Susitarimą ir faktiškai paprašė valstybės dalyvauti didinant kapitalą. Galų gale valstybė sutiko investuoti pagal griežtas Susitarime nustatytas sąlygas. Viena pagrindinių Susitarimo sąlygų buvo ta, kad valstybė ir bendrovė BAS skirs apie 100 mln. LVL (141,58 mln. EUR) injekciją dviem etapais: i) 30 mln. LVL (42,47 mln. EUR) bus skirta pirmąja valstybės paskola ir BAS paskola; ii) apie 70 mln. LVL (99,1 mln. EUR) valstybė ir bendrovė BAS skirs pagal turimą akcijų dalį. Todėl, pasak Latvijos, bendrovė BAS pagal Susitarimą buvo įsipareigojusi skirti bendrovei „airBaltic“ papildomą kapitalo injekciją, proporcingą savo turimai akcijų daliai. Šią išvadą Latvija daro remdamasi Susitarimo 7.2 straipsniu, kuriame nustatyta, kad valstybė suteiks antrąją paskolą bendrovei „airBaltic“proporcingai turimoms balsavimo teisėms, o tai, Latvijos nuomone, reiškia, kad bendrovė BAS turėjo skirti piniginę injekciją taip pat proporcingai savo turimai akcijų daliai. |
| --- | --- |

(58)

Latvija tvirtina, kad bendrovė BAS inicijavo Susitarimą ir faktiškai paprašė valstybės dalyvauti didinant kapitalą. Galų gale valstybė sutiko investuoti pagal griežtas Susitarime nustatytas sąlygas. Viena pagrindinių Susitarimo sąlygų buvo ta, kad valstybė ir bendrovė BAS skirs apie 100 mln. LVL (141,58 mln. EUR) injekciją dviem etapais: i) 30 mln. LVL (42,47 mln. EUR) bus skirta pirmąja valstybės paskola ir BAS paskola; ii) apie 70 mln. LVL (99,1 mln. EUR) valstybė ir bendrovė BAS skirs pagal turimą akcijų dalį. Todėl, pasak Latvijos, bendrovė BAS pagal Susitarimą buvo įsipareigojusi skirti bendrovei „airBaltic“ papildomą kapitalo injekciją, proporcingą savo turimai akcijų daliai. Šią išvadą Latvija daro remdamasi Susitarimo 7.2 straipsniu, kuriame nustatyta, kad valstybė suteiks antrąją paskolą bendrovei „airBaltic“proporcingai turimoms balsavimo teisėms, o tai, Latvijos nuomone, reiškia, kad bendrovė BAS turėjo skirti piniginę injekciją taip pat proporcingai savo turimai akcijų daliai.

| (59) | Latvija taip pat pažymi, kad Susitarime numatyta keletas specialiųjų priemonių, skirtų apsaugoti valstybės finansiniams interesams, jeigu bendrovė BAS neįvykdytų savo įsipareigojimų: i) valstybės teisė nupirkti akcijas iš bendrovės BAS už 1 LVL, ii) privačių investuotojų, kurie suteikė bendrovei „airBaltic“ antrąją sindikuotą paskolą, prievolė tam tikromis aplinkybėmis perduoti valstybei savo reikalavimus prieš bendrovę „airBaltic“; iii) investuotojų prievolė kompensuoti bendrovei „airBaltic“ tam tikrus nebalansinius įsipareigojimus, siekiančius apie [...] mln. EUR (24). Tai, kad BAS ir investuotojai sutiko su šiomis specialiosiomis priemonėmis, Latvijos nuomone, įrodo, kad investuotojai buvo tikri, jog BAS įvykdys savo įsipareigojimus. Tuo remdamasi Latvija mano, kad 1, 2 ir 3 priemonės yra vienalaikės ir REIP požiūriu racionalios. Be to, kadangi 6 priemonė yra šių specialiųjų priemonių padarinys, Latvija teigia, kad pagal šią priemonę valstybės pagalba taip pat nebuvo teikiama. |
| --- | --- |

(59)

Latvija taip pat pažymi, kad Susitarime numatyta keletas specialiųjų priemonių, skirtų apsaugoti valstybės finansiniams interesams, jeigu bendrovė BAS neįvykdytų savo įsipareigojimų: i) valstybės teisė nupirkti akcijas iš bendrovės BAS už 1 LVL, ii) privačių investuotojų, kurie suteikė bendrovei „airBaltic“ antrąją sindikuotą paskolą, prievolė tam tikromis aplinkybėmis perduoti valstybei savo reikalavimus prieš bendrovę „airBaltic“; iii) investuotojų prievolė kompensuoti bendrovei „airBaltic“ tam tikrus nebalansinius įsipareigojimus, siekiančius apie [...] mln. EUR (24). Tai, kad BAS ir investuotojai sutiko su šiomis specialiosiomis priemonėmis, Latvijos nuomone, įrodo, kad investuotojai buvo tikri, jog BAS įvykdys savo įsipareigojimus. Tuo remdamasi Latvija mano, kad 1, 2 ir 3 priemonės yra vienalaikės ir REIP požiūriu racionalios. Be to, kadangi 6 priemonė yra šių specialiųjų priemonių padarinys, Latvija teigia, kad pagal šią priemonę valstybės pagalba taip pat nebuvo teikiama.

| (60) | Be to, dėl 1 priemonės Latvija dar nurodo, kad palūkanų norma atitiko REIP ir Komunikatą dėl orientacinių normų (25), ir tvirtina, kad valstybei palūkanų normos sumažinimas nuo [11–13] iki [2–4] % buvo ekonomiškai tikslingas, siekiant sumažinti bendrovės „airBaltic“ (tuo metu valstybei jau priklausė 99,8 %) finansavimo sąnaudas. Dėl 2 priemonės Latvija mano, kad palūkanų norma atitiko REIP. |
| --- | --- |

(60)

Be to, dėl 1 priemonės Latvija dar nurodo, kad palūkanų norma atitiko REIP ir Komunikatą dėl orientacinių normų (25), ir tvirtina, kad valstybei palūkanų normos sumažinimas nuo [11–13] iki [2–4] % buvo ekonomiškai tikslingas, siekiant sumažinti bendrovės „airBaltic“ (tuo metu valstybei jau priklausė 99,8 %) finansavimo sąnaudas. Dėl 2 priemonės Latvija mano, kad palūkanų norma atitiko REIP.

| (61) | Dėl 3 priemonės Latvijos valdžios institucijos tvirtina, kad pirmoji valstybės paskola ir pirma antrosios valstybės paskolos dalis buvo konvertuotos į kapitalą atsižvelgiant į tuo pačiu metu, per 2011 m. gruodžio 22 d. bendrovės „airBaltic“ akcininkų susirinkimą, priimtą bendrovės BAS sprendimą konvertuoti BAS paskolą ir skirti 37,7 mln. LVL (53,38 mln. EUR) piniginę injekciją. Latvijos valdžios institucijos pakartoja, kad 1, 2 ir 3 priemones reikėtų vertinti ne atskirai, o tik atsižvelgiant į platesnį sandorį, kurio neatsiejamą dalį jos sudaro. Kadangi šiam sandoriui bendrovė BAS ir valstybė visiškai pritarė, Latvija neigia, kad buvo teikiama valstybės pagalba. Latvija taip pat tvirtina, jog tai, kad bendrovė BAS neįvykdė savo įsipareigojimo iki ilgiausio duoto termino (t. y. 2012 m. sausio 30 d.), nėra svarbu ir kad valstybė neturėjo kitos išeities, tik konvertuoti pirmąją valstybės paskolą ir pirmą antrosios valstybės paskolos dalį į kapitalą – ji tai padarė 2011 m. gruodžio 29 d. Be to, Latvija paaiškina, kad valstybė ėmėsi visų galimų priemonių, kad priverstų bendrovę BAS įvykdyti savo įsipareigojimą. |
| --- | --- |

(61)

Dėl 3 priemonės Latvijos valdžios institucijos tvirtina, kad pirmoji valstybės paskola ir pirma antrosios valstybės paskolos dalis buvo konvertuotos į kapitalą atsižvelgiant į tuo pačiu metu, per 2011 m. gruodžio 22 d. bendrovės „airBaltic“ akcininkų susirinkimą, priimtą bendrovės BAS sprendimą konvertuoti BAS paskolą ir skirti 37,7 mln. LVL (53,38 mln. EUR) piniginę injekciją. Latvijos valdžios institucijos pakartoja, kad 1, 2 ir 3 priemones reikėtų vertinti ne atskirai, o tik atsižvelgiant į platesnį sandorį, kurio neatsiejamą dalį jos sudaro. Kadangi šiam sandoriui bendrovė BAS ir valstybė visiškai pritarė, Latvija neigia, kad buvo teikiama valstybės pagalba. Latvija taip pat tvirtina, jog tai, kad bendrovė BAS neįvykdė savo įsipareigojimo iki ilgiausio duoto termino (t. y. 2012 m. sausio 30 d.), nėra svarbu ir kad valstybė neturėjo kitos išeities, tik konvertuoti pirmąją valstybės paskolą ir pirmą antrosios valstybės paskolos dalį į kapitalą – ji tai padarė 2011 m. gruodžio 29 d. Be to, Latvija paaiškina, kad valstybė ėmėsi visų galimų priemonių, kad priverstų bendrovę BAS įvykdyti savo įsipareigojimą.

| (62) | Dėl 6 priemonės Latvija dar nurodo, kad reikalavimų perdavimas bendrovei „airBaltic“ yra Susitarimo 7.4 straipsnyje numatytų priemonių padarinys. Pasak Latvijos, taip užtikrinama, kad visas Susitarimas atitiktų pari passu principą, nes reikalavimų perleidimu bendrovei „airBaltic“ garantuojama, kad privatūs investuotojai proporcingai prisidėtų prie finansinės injekcijos į bendrovę „airBaltic“. |
| --- | --- |

(62)

Dėl 6 priemonės Latvija dar nurodo, kad reikalavimų perdavimas bendrovei „airBaltic“ yra Susitarimo 7.4 straipsnyje numatytų priemonių padarinys. Pasak Latvijos, taip užtikrinama, kad visas Susitarimas atitiktų pari passu principą, nes reikalavimų perleidimu bendrovei „airBaltic“ garantuojama, kad privatūs investuotojai proporcingai prisidėtų prie finansinės injekcijos į bendrovę „airBaltic“.

| (63) | Dėl 4 priemonės Latvija laikosi nuomonės, kad nulinės atkarpos obligacijų emisiją vienu metu vienodomis sąlygomis vykdė valstybė ir bendrovė BAS ir tuo neigia, kad buvo teikiama valstybės pagalba. Latvija taip pat paaiškina, kad sprendimas išleisti obligacijas buvo priimtas bendrovės BAS iniciatyva. Dėl to, kad šios obligacijos nebuvo pelningos, Latvija teigia, kad Komisija turėtų atsižvelgti į vadinamąjį „savininko principą“ ir įvertinti tai, kad valstybės, kaip bendrovės „airBaltic“ akcininkės, motyvai buvo kitokie negu išorės investuotojo. |
| --- | --- |

(63)

Dėl 4 priemonės Latvija laikosi nuomonės, kad nulinės atkarpos obligacijų emisiją vienu metu vienodomis sąlygomis vykdė valstybė ir bendrovė BAS ir tuo neigia, kad buvo teikiama valstybės pagalba. Latvija taip pat paaiškina, kad sprendimas išleisti obligacijas buvo priimtas bendrovės BAS iniciatyva. Dėl to, kad šios obligacijos nebuvo pelningos, Latvija teigia, kad Komisija turėtų atsižvelgti į vadinamąjį „savininko principą“ ir įvertinti tai, kad valstybės, kaip bendrovės „airBaltic“ akcininkės, motyvai buvo kitokie negu išorės investuotojo.

| (64) | Pagaliau dėl 5 priemonės Latvija laikosi nuomonės, kad jokie valstybiniai ištekliai nebuvo naudojami ir kad bet kuriuo atveju FKRK veiksmai nebūtų laikomi valstybės veiksmais. |
| --- | --- |

(64)

Pagaliau dėl 5 priemonės Latvija laikosi nuomonės, kad jokie valstybiniai ištekliai nebuvo naudojami ir kad bet kuriuo atveju FKRK veiksmai nebūtų laikomi valstybės veiksmais.

| (65) | Laikydamasi nuomonės, kad jokia valstybės pagalba nebuvo teikiama, Latvija iš pradžių nepateikė argumentų dėl priemonių suderinamumo su vidaus rinka. Tačiau per oficialią tyrimo procedūrą Latvija šiuo klausimu argumentus pateikė ir pažymėjo, kad jeigu valstybės pagalba ir buvo teikiama, tai buvo pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gaires suderinama restruktūrizavimo pagalba. |
| --- | --- |

(65)

Laikydamasi nuomonės, kad jokia valstybės pagalba nebuvo teikiama, Latvija iš pradžių nepateikė argumentų dėl priemonių suderinamumo su vidaus rinka. Tačiau per oficialią tyrimo procedūrą Latvija šiuo klausimu argumentus pateikė ir pažymėjo, kad jeigu valstybės pagalba ir buvo teikiama, tai buvo pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gaires suderinama restruktūrizavimo pagalba.

| (66) | Tuo vadovaudamasi 2013 m. gruodžio mėn. Latvija pateikė restruktūrizavimo planą, pagal kurį bendrovės „airBaltic“ restruktūrizavimas pradėtas 2011 m. balandžio mėn., kai bendrovės vadovybei pateikta pirmoji plano redakcija. Šiame dokumente nurodyti kai kurie bendrovės „airBaltic“ trūkumai ir nustatyta, kad jai reikalingas [175–185] mln. EUR kapitalas. Pirmoji plano redakcija 2012 m. kovo mėn. virto planu „reShape“, kuris, pasak Latvijos, buvo pirmas žingsnis rengiant 2013 m. gruodžio mėn. pateiktą restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(66)

Tuo vadovaudamasi 2013 m. gruodžio mėn. Latvija pateikė restruktūrizavimo planą, pagal kurį bendrovės „airBaltic“ restruktūrizavimas pradėtas 2011 m. balandžio mėn., kai bendrovės vadovybei pateikta pirmoji plano redakcija. Šiame dokumente nurodyti kai kurie bendrovės „airBaltic“ trūkumai ir nustatyta, kad jai reikalingas [175–185] mln. EUR kapitalas. Pirmoji plano redakcija 2012 m. kovo mėn. virto planu „reShape“, kuris, pasak Latvijos, buvo pirmas žingsnis rengiant 2013 m. gruodžio mėn. pateiktą restruktūrizavimo planą.

| (67) | Restruktūrizavimo plane numatytas 5 metų restruktūrizavimo laikotarpis, trunkantis nuo 2011 m. balandžio mėn. iki 2016 m. balandžio mėn., ir bendra [150–170] mln. LVL ([214–242 mln.] EUR) restruktūrizavimo sąnaudų suma. Restruktūrizavimo plane numatytos trijų rūšių restruktūrizavimo priemonės: i) esamos veiklos pajamų ir sąnaudų optimizavimas; ii) tinklo pertvarkymas, koreguojant skrydžių kryptis, dažnumą ir laiką; iii) tinklo ir orlaivių parko optimizavimas. Restruktūrizavimo plane iš viso numatytos 26 pajamų ir sąnaudų iniciatyvos ir papildomos tinklo pertvarkymo ir orlaivių parko atnaujinimo iniciatyvos. Dėl bendrovės „airBaltic“ gyvybingumo sugrąžinimo plane numatyta, kad dėl šių iniciatyvų bendrovė 2014 m. išlygins nuostolius ir nuo tada veiks pelningai, jos EBIT pasieks [1–3] mln. LVL ([1,4–4,2 mln. EUR)] 2014 m. ir [9–12] mln. LVL ([12,8–17] mln. EUR) 2016 m. Restruktūrizavimo plane taip pat patikslintos finansinės realistiniu, pesimistiniu ir optimistiniu scenarijais grįstos prognozės; siekiant įvertinti riziką ir galimą jos poveikį, atlikta šių prognozių jautrumo analizė. |
| --- | --- |

(67)

Restruktūrizavimo plane numatytas 5 metų restruktūrizavimo laikotarpis, trunkantis nuo 2011 m. balandžio mėn. iki 2016 m. balandžio mėn., ir bendra [150–170] mln. LVL ([214–242 mln.] EUR) restruktūrizavimo sąnaudų suma. Restruktūrizavimo plane numatytos trijų rūšių restruktūrizavimo priemonės: i) esamos veiklos pajamų ir sąnaudų optimizavimas; ii) tinklo pertvarkymas, koreguojant skrydžių kryptis, dažnumą ir laiką; iii) tinklo ir orlaivių parko optimizavimas. Restruktūrizavimo plane iš viso numatytos 26 pajamų ir sąnaudų iniciatyvos ir papildomos tinklo pertvarkymo ir orlaivių parko atnaujinimo iniciatyvos. Dėl bendrovės „airBaltic“ gyvybingumo sugrąžinimo plane numatyta, kad dėl šių iniciatyvų bendrovė 2014 m. išlygins nuostolius ir nuo tada veiks pelningai, jos EBIT pasieks [1–3] mln. LVL ([1,4–4,2 mln. EUR)] 2014 m. ir [9–12] mln. LVL ([12,8–17] mln. EUR) 2016 m. Restruktūrizavimo plane taip pat patikslintos finansinės realistiniu, pesimistiniu ir optimistiniu scenarijais grįstos prognozės; siekiant įvertinti riziką ir galimą jos poveikį, atlikta šių prognozių jautrumo analizė.

| (68) | Plane taip pat numatyta keletas kompensacinių priemonių: i) orlaivių parko sumažinimas 27 %; ii) 14 pelningų maršrutų atsisakymas; iii) [...] laiko tarpsnių koordinuojamuose oro uostuose atsisakymas. Nuo 2011 iki 2016 m. bendrovė „airBaltic“ savo pajėgumus pagal keleivių vietų vienam kilometrui pasiūlą (angl. available seat kilometre, ASK) (26) sumažins [17–20] % (vertinant vien pelningus maršrutus – [7–10] %). Pasak Latvijos, toks pajėgumų sumažinimas atitiktų ankstesniais atvejais taikytą praktiką. Be to, restruktūrizavimo plane numatyta dėl keleto maršrutų uždarymo atsisakyti [...] laiko tarpsnių. |
| --- | --- |

(68)

Plane taip pat numatyta keletas kompensacinių priemonių: i) orlaivių parko sumažinimas 27 %; ii) 14 pelningų maršrutų atsisakymas; iii) [...] laiko tarpsnių koordinuojamuose oro uostuose atsisakymas. Nuo 2011 iki 2016 m. bendrovė „airBaltic“ savo pajėgumus pagal keleivių vietų vienam kilometrui pasiūlą (angl. available seat kilometre, ASK) (26) sumažins [17–20] % (vertinant vien pelningus maršrutus – [7–10] %). Pasak Latvijos, toks pajėgumų sumažinimas atitiktų ankstesniais atvejais taikytą praktiką. Be to, restruktūrizavimo plane numatyta dėl keleto maršrutų uždarymo atsisakyti [...] laiko tarpsnių.

| (69) | Restruktūrizavimo plane numatytos restruktūrizavimo sąnaudos sudaro [150–170] mln. LVL ([214–242] mln. EUR); šios lėšos bus panaudotos trečiųjų šalių paskoloms grąžinti, nuostoliams dėl kai kurių orlaivių laipsniško nebenaudojimo ir perleidimo kompensuoti, išeitinėms išmokoms sumokėti, naujiems orlaiviams įsigyti ir pan. |
| --- | --- |

(69)

Restruktūrizavimo plane numatytos restruktūrizavimo sąnaudos sudaro [150–170] mln. LVL ([214–242] mln. EUR); šios lėšos bus panaudotos trečiųjų šalių paskoloms grąžinti, nuostoliams dėl kai kurių orlaivių laipsniško nebenaudojimo ir perleidimo kompensuoti, išeitinėms išmokoms sumokėti, naujiems orlaiviams įsigyti ir pan.

| (70) | Pagal restruktūrizavimo planą bendrovė „airBaltic“ savo indėliu padengtų [100–110] mln. LVL ([141–155] mln. EUR) šių bendrų restruktūrizavimo sąnaudų, t. y. [60–70] % visų restruktūrizavimo sąnaudų. Pagal restruktūrizavimo planą nuosavas indėlis būtų sudarytas iš keleto privačių šalių injekcijų (įskaitant likvidumo priemonę ir avansinius mokėjimus), privačių paskolų, naujų orlaivių nuomos sutarties ir dalies skolos dviem bankams nurašymo. |
| --- | --- |

(70)

Pagal restruktūrizavimo planą bendrovė „airBaltic“ savo indėliu padengtų [100–110] mln. LVL ([141–155] mln. EUR) šių bendrų restruktūrizavimo sąnaudų, t. y. [60–70] % visų restruktūrizavimo sąnaudų. Pagal restruktūrizavimo planą nuosavas indėlis būtų sudarytas iš keleto privačių šalių injekcijų (įskaitant likvidumo priemonę ir avansinius mokėjimus), privačių paskolų, naujų orlaivių nuomos sutarties ir dalies skolos dviem bankams nurašymo.

6.2.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (71) | Per oficialią tyrimo procedūrą Komisija gavo bendrovių „Ryanair“, „airBaltic“ pastabas ir trijų asmenų pastabas bendrovės „airBaltic“ kreditorių vardu. |
| --- | --- |

(71)

Per oficialią tyrimo procedūrą Komisija gavo bendrovių „Ryanair“, „airBaltic“ pastabas ir trijų asmenų pastabas bendrovės „airBaltic“ kreditorių vardu.

| (72) | „Ryanair“ sutinka su pirmine Komisijos išvada, kad vertinamos priemonės neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo (toliau – REIP) ir yra nesuderinamos su vidaus rinka. Tačiau „Ryanair“ teigia, kad Komisija sprendime pradėti procedūrą ne iki galo įvertino REIP, nes Komisija turėjo įvertinti, ar privatus investuotojas būtų verčiau iš karto likvidavęs bendrovę „airBaltic“ negu suteikęs jai papildomo kapitalo (27). „Ryanair“ taip pat tvirtina, kad Komisija savo sprendime pradėti procedūrą turėjo įvertinti, ar valstybei bendrovę „airBaltic“ buvo pelningiau likviduoti negu skirti jai papildomų lėšų. Nors bendrovė „Ryanair“ mano, kad neturi pakankamai informacijos, kad galėtų teikti pastabas dėl plano „reShape“, ji pažymi turinti abejonių dėl to, ar bendrovė „airBaltic“ vėl pradės veikti pelningai, ir laikosi nuomonės, kad bendrovę reikėjo likviduoti. |
| --- | --- |

(72)

„Ryanair“ sutinka su pirmine Komisijos išvada, kad vertinamos priemonės neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo (toliau – REIP) ir yra nesuderinamos su vidaus rinka. Tačiau „Ryanair“ teigia, kad Komisija sprendime pradėti procedūrą ne iki galo įvertino REIP, nes Komisija turėjo įvertinti, ar privatus investuotojas būtų verčiau iš karto likvidavęs bendrovę „airBaltic“ negu suteikęs jai papildomo kapitalo (27). „Ryanair“ taip pat tvirtina, kad Komisija savo sprendime pradėti procedūrą turėjo įvertinti, ar valstybei bendrovę „airBaltic“ buvo pelningiau likviduoti negu skirti jai papildomų lėšų. Nors bendrovė „Ryanair“ mano, kad neturi pakankamai informacijos, kad galėtų teikti pastabas dėl plano „reShape“, ji pažymi turinti abejonių dėl to, ar bendrovė „airBaltic“ vėl pradės veikti pelningai, ir laikosi nuomonės, kad bendrovę reikėjo likviduoti.

| (73) | „Ryanair“ taip pat tvirtina, kad bet kokia pagalba bendrovei „airBaltic“ pablogintų jos pačios poziciją rinkoje, nes „Ryanair“ vykdo 13 skrydžių maršrutų iš Rygos, vykdydama pusę jų „Ryanair“ konkuruoja su bendrove „airBaltic“. |
| --- | --- |

(73)

„Ryanair“ taip pat tvirtina, kad bet kokia pagalba bendrovei „airBaltic“ pablogintų jos pačios poziciją rinkoje, nes „Ryanair“ vykdo 13 skrydžių maršrutų iš Rygos, vykdydama pusę jų „Ryanair“ konkuruoja su bendrove „airBaltic“.

| (74) | „airBaltic“ savo pastabose pažymi, kad bendrovė sunkumų patyrė dėl ankstesnės vadovybės elgsenos ir nesėkmingų iki 2011 m. spalio mėn. B. Flicko priimtų sprendimų, kuriuose, pasak bendrovės „airBaltic“, pagrindinis dėmesys buvo skiriamas vien plėtra, o ne pelningumu grindžiamai strategijai. Bendrovė „airBaltic“ taip pat paaiškina, kad ankstesnė bendrovės vadovybė sudarė daug nepalankių sutarčių ir sudarė komerciškai nepagrįstą sandorį, maža to, nustatė neaiškią įmonės ir organizacinę struktūrą. |
| --- | --- |

(74)

„airBaltic“ savo pastabose pažymi, kad bendrovė sunkumų patyrė dėl ankstesnės vadovybės elgsenos ir nesėkmingų iki 2011 m. spalio mėn. B. Flicko priimtų sprendimų, kuriuose, pasak bendrovės „airBaltic“, pagrindinis dėmesys buvo skiriamas vien plėtra, o ne pelningumu grindžiamai strategijai. Bendrovė „airBaltic“ taip pat paaiškina, kad ankstesnė bendrovės vadovybė sudarė daug nepalankių sutarčių ir sudarė komerciškai nepagrįstą sandorį, maža to, nustatė neaiškią įmonės ir organizacinę struktūrą.

| (75) | Dar, pasak bendrovės „airBaltic“, nuspręsdama pasirašyti ir vykdyti Susitarimą, Latvija veikė kaip racionalus privatus investuotojas. Bendrovė „airBaltic“ pažymi, kad Latvijos investicija ir BAS investicija padarytos vienu metu ir kad dėl šios investicijos BAS ir kiti privatūs investuotojai turėjo daug ką paaukoti. Be to, Susitarime buvo numatytos pakankamos apsaugos priemonės, siekiant užtikrinti, kad Latvijos interesai būtų visapusiškai saugomi nuo BAS; naudoti šias apsaugos priemones, pasak „airBaltic“, Latvijai buvo tikslingiau negu pažeisti investicinius įsipareigojimus, taip sukeliant bendrovės bankrotą, prarandant turimų akcijų vertę ir patiriant riziką, kad privatūs investuotojai pateiks ieškinius dėl žalos atlyginimo. Tuo remdamasi bendrovė „airBaltic“ daro išvadą, kad Latvijos sprendimui sudaryti Susitarimą nebūdingi valstybės pagalbos požymiai. |
| --- | --- |

(75)

Dar, pasak bendrovės „airBaltic“, nuspręsdama pasirašyti ir vykdyti Susitarimą, Latvija veikė kaip racionalus privatus investuotojas. Bendrovė „airBaltic“ pažymi, kad Latvijos investicija ir BAS investicija padarytos vienu metu ir kad dėl šios investicijos BAS ir kiti privatūs investuotojai turėjo daug ką paaukoti. Be to, Susitarime buvo numatytos pakankamos apsaugos priemonės, siekiant užtikrinti, kad Latvijos interesai būtų visapusiškai saugomi nuo BAS; naudoti šias apsaugos priemones, pasak „airBaltic“, Latvijai buvo tikslingiau negu pažeisti investicinius įsipareigojimus, taip sukeliant bendrovės bankrotą, prarandant turimų akcijų vertę ir patiriant riziką, kad privatūs investuotojai pateiks ieškinius dėl žalos atlyginimo. Tuo remdamasi bendrovė „airBaltic“ daro išvadą, kad Latvijos sprendimui sudaryti Susitarimą nebūdingi valstybės pagalbos požymiai.

| (76) | Dėl to, kad 2010 m. balandžio mėn. valstybė iš bendrovės „airBaltic“ įsigijo nulinės atkarpos obligacijų (4 priemonė), bendrovė „airBaltic“ mano, kad tai buvo ekonomiškai racionali ir visais atžvilgiais vienalaikė valstybės ir BAS investicija, todėl daro išvadą, kad ja nebuvo teikiama valstybės pagalba. Dėl to, kad 2011 m. lapkričio 21 ir 22 d. bankas „Latvijas Krājbanka“ sumokėjo bendrovei „airBaltic“ 2,8 mln. EUR (5 priemonė), „airBaltic“ mano, kad tie sprendimai priimti bendrovei „airBaltic“ vykdant veiklą ir kad jie vykdyti privačiomis lėšomis, todėl paneigė, kad tam naudoti valstybiniai ištekliai. |
| --- | --- |

(76)

Dėl to, kad 2010 m. balandžio mėn. valstybė iš bendrovės „airBaltic“ įsigijo nulinės atkarpos obligacijų (4 priemonė), bendrovė „airBaltic“ mano, kad tai buvo ekonomiškai racionali ir visais atžvilgiais vienalaikė valstybės ir BAS investicija, todėl daro išvadą, kad ja nebuvo teikiama valstybės pagalba. Dėl to, kad 2011 m. lapkričio 21 ir 22 d. bankas „Latvijas Krājbanka“ sumokėjo bendrovei „airBaltic“ 2,8 mln. EUR (5 priemonė), „airBaltic“ mano, kad tie sprendimai priimti bendrovei „airBaltic“ vykdant veiklą ir kad jie vykdyti privačiomis lėšomis, todėl paneigė, kad tam naudoti valstybiniai ištekliai.

| (77) | Pagaliau bendrovė „airBaltic“ pabrėžia savo pačios vaidmenį užtikrinant Latvijos susisiekimą su likusia ES dalimi ir pateikia tam tikros informacijos apie tai, kaip naujoji bendrovės vadovybė įgyvendina planą „reShape“. |
| --- | --- |

(77)

Pagaliau bendrovė „airBaltic“ pabrėžia savo pačios vaidmenį užtikrinant Latvijos susisiekimą su likusia ES dalimi ir pateikia tam tikros informacijos apie tai, kaip naujoji bendrovės vadovybė įgyvendina planą „reShape“.

| (78) | Trijų asmenų bendrovės „airBaltic“ kreditorių vardu pateiktos pastabos buvo panašios. Kreditoriai apskritai skundžia priemones, dėl kurių priimtas sprendimas pradėti procedūrą, ypač 6 priemonę. Be to, jie paminėjo keletą bendrovės „airBaltic“ nesumokėtų skolų, kurios akivaizdžiai susidarė dėl Susitarimo ir dėl kurių dalis kreditorių tapo nemokūs. |
| --- | --- |

(78)

Trijų asmenų bendrovės „airBaltic“ kreditorių vardu pateiktos pastabos buvo panašios. Kreditoriai apskritai skundžia priemones, dėl kurių priimtas sprendimas pradėti procedūrą, ypač 6 priemonę. Be to, jie paminėjo keletą bendrovės „airBaltic“ nesumokėtų skolų, kurios akivaizdžiai susidarė dėl Susitarimo ir dėl kurių dalis kreditorių tapo nemokūs.

6.3.   LATVIJOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (79) | Savo pastabose dėl trečiųjų šalių pastabų Latvija sutiko su bendrovės „airBaltic“ nuomone, kad pagal vertinamas priemones valstybės pagalba nebuvo teikiama. |
| --- | --- |

(79)

Savo pastabose dėl trečiųjų šalių pastabų Latvija sutiko su bendrovės „airBaltic“ nuomone, kad pagal vertinamas priemones valstybės pagalba nebuvo teikiama.

| (80) | Dėl „Ryanair“ pastabų Latvija pažymi, kad bendrovės „Ryanair“ paminėta teismų praktika, pagal kurią valstybė turėjo likviduoti „airBaltic“, o ne suteikti jai lėšų, netaikytina, nes tuo metu valstybė buvo ne pagrindinė „airBaltic“ kreditorė, o tik akcininkė. Pasak Latvijos, norint įvertinti valstybės investicinių sprendimų racionalumą, šiuo atveju privataus kreditoriaus kriterijaus nepakanka. Be to, Latvija tvirtina, kad nuspręsdama sudaryti Susitarimą, ji sutiko patirti trumpalaikių nuostolių tam, kad ilgainiui vėl gautų pelno, ir kad šie investiciniai sprendimai priimti BAS iniciatyva. Latvija taip pat pažymi, kad bendrovės „airBaltic“ nuostoliai buvo sumažinti ir atmeta bendrovės „Ryanair“ argumentus kaip nepagrįstus. |
| --- | --- |

(80)

Dėl „Ryanair“ pastabų Latvija pažymi, kad bendrovės „Ryanair“ paminėta teismų praktika, pagal kurią valstybė turėjo likviduoti „airBaltic“, o ne suteikti jai lėšų, netaikytina, nes tuo metu valstybė buvo ne pagrindinė „airBaltic“ kreditorė, o tik akcininkė. Pasak Latvijos, norint įvertinti valstybės investicinių sprendimų racionalumą, šiuo atveju privataus kreditoriaus kriterijaus nepakanka. Be to, Latvija tvirtina, kad nuspręsdama sudaryti Susitarimą, ji sutiko patirti trumpalaikių nuostolių tam, kad ilgainiui vėl gautų pelno, ir kad šie investiciniai sprendimai priimti BAS iniciatyva. Latvija taip pat pažymi, kad bendrovės „airBaltic“ nuostoliai buvo sumažinti ir atmeta bendrovės „Ryanair“ argumentus kaip nepagrįstus.

| (81) | Pagaliau dėl bendrovės „airBaltic“ kreditorių vardu kai kurių asmenų pateiktų pastabų Latvija mano, kad jos yra nesusijusios su sprendime pradėti procedūrą išdėstytomis priemonėmis ir kad greičiausiai jomis siekta pagerinti kreditorių poziciją komerciniame teisminiuose ginčuose su bendrove „airBaltic“. |
| --- | --- |

(81)

Pagaliau dėl bendrovės „airBaltic“ kreditorių vardu kai kurių asmenų pateiktų pastabų Latvija mano, kad jos yra nesusijusios su sprendime pradėti procedūrą išdėstytomis priemonėmis ir kad greičiausiai jomis siekta pagerinti kreditorių poziciją komerciniame teisminiuose ginčuose su bendrove „airBaltic“.

7.   PRIEMONIŲ ĮVERTINIMAS

| (82) | Šiame sprendime sprendžiamas pirminis klausimas, ar bendrovė „airBaltic“ yra sunkumų patirianti įmonė pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (žr. 7.1 skyrių). Tada jame analizuojama, ar nagrinėjamos priemonės yra bendrovei „airBaltic“ teikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje (žr. 7.2 skyrių) ir ar tokia pagalba yra teisėta (žr. 7.3 skyrių) ir suderinama su vidaus rinka (žr. 7.4 skyrių). |
| --- | --- |

(82)

Šiame sprendime sprendžiamas pirminis klausimas, ar bendrovė „airBaltic“ yra sunkumų patirianti įmonė pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (žr. 7.1 skyrių). Tada jame analizuojama, ar nagrinėjamos priemonės yra bendrovei „airBaltic“ teikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje (žr. 7.2 skyrių) ir ar tokia pagalba yra teisėta (žr. 7.3 skyrių) ir suderinama su vidaus rinka (žr. 7.4 skyrių).

7.1.   BENDROVĖS „AIRBALTIC“ SUNKUMAI

| (83) | Kaip jau nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Latvijos valdžios institucijos pačios paaiškina, kad bendrovės „airBaltic“ sunkumai prasidėjo 2008 m. dėl pasaulinio ekonomikos nuosmukio ir labai išaugusių naftos kainų. Dėl to bendrovė „airBaltic“ 2008 m. patyrė 28 mln. LVL (39,64 mln. EUR) nuostolių. 2009 m. bendrovė vėl tapo pelninga ir uždirbo 6 mln. LVL (8,49 mln. EUR) pelno. Tačiau 2010 m. „airBaltic“ ir vėl patyrė nuostolių, 34,2 mln. LVL (48,42 mln. EUR), kurie 2011 m. padidėjo iki 84,7 mln. LVL (119,2 mln. EUR). Komisija primena, jog 2011 m. birželio mėn. Latvijos ekonomikos ministerija konstatavo, kad bendrovei „airBaltic“ gresia bankrotas (28), o spaudoje buvo pranešta, kad bendrovė 2011 m. rugsėjo 21 d. pateikė prašymą dėl teisinės apsaugos nuo savo kreditorių (29). |
| --- | --- |

(83)

Kaip jau nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Latvijos valdžios institucijos pačios paaiškina, kad bendrovės „airBaltic“ sunkumai prasidėjo 2008 m. dėl pasaulinio ekonomikos nuosmukio ir labai išaugusių naftos kainų. Dėl to bendrovė „airBaltic“ 2008 m. patyrė 28 mln. LVL (39,64 mln. EUR) nuostolių. 2009 m. bendrovė vėl tapo pelninga ir uždirbo 6 mln. LVL (8,49 mln. EUR) pelno. Tačiau 2010 m. „airBaltic“ ir vėl patyrė nuostolių, 34,2 mln. LVL (48,42 mln. EUR), kurie 2011 m. padidėjo iki 84,7 mln. LVL (119,2 mln. EUR). Komisija primena, jog 2011 m. birželio mėn. Latvijos ekonomikos ministerija konstatavo, kad bendrovei „airBaltic“ gresia bankrotas (28), o spaudoje buvo pranešta, kad bendrovė 2011 m. rugsėjo 21 d. pateikė prašymą dėl teisinės apsaugos nuo savo kreditorių (29).

| (84) | Iš audituotų metinių bendrovės „airBaltic“ ataskaitų matyti, kad bendrovės nuosavas kapitalas 2009–2012 m. buvo neigiamas ir kiekvienais metais dar didėjo. Iš tikrųjų, 2009 m. bendrovės „airBaltic“ neigiamas nuosavas kapitalas sudarė 19,2 mln. LVL (27,18 mln. EUR), 2010 m. padidėjo iki 23,3 mln. LVL (32,99 mln. EUR), 2011 m. – iki 105,6 mln. LVL (149,51 mln. EUR), o 2012 m. – iki 125,1 mln. LVL (177,12 mln. EUR).

  Lentelė


  Pagrindiniai finansiniai „airBaltic“ 2007 m.–2011 m. birželio mėn. duomenys (tūkstančiais LVL) | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynasis rezultatas | 6 004 | (34 207) | (84 761) | (19 117) |
| Veiklos sąnaudos | (207 312) | (266 930) | (306 183) | (248 168) |
| Finansinės sąnaudos | (2 592) | (3 877) | (17 446) | (4 582) |
| Akcininkų nuosavybė | (19 282) | (23 359) | (105 620) | (125 145) |

(84)

Iš audituotų metinių bendrovės „airBaltic“ ataskaitų matyti, kad bendrovės nuosavas kapitalas 2009–2012 m. buvo neigiamas ir kiekvienais metais dar didėjo. Iš tikrųjų, 2009 m. bendrovės „airBaltic“ neigiamas nuosavas kapitalas sudarė 19,2 mln. LVL (27,18 mln. EUR), 2010 m. padidėjo iki 23,3 mln. LVL (32,99 mln. EUR), 2011 m. – iki 105,6 mln. LVL (149,51 mln. EUR), o 2012 m. – iki 125,1 mln. LVL (177,12 mln. EUR).

Lentelė

Pagrindiniai finansiniai „airBaltic“ 2007 m.–2011 m. birželio mėn. duomenys (tūkstančiais LVL)

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Grynasis rezultatas

6 004

(34 207)

(84 761)

(19 117)

Veiklos sąnaudos

(207 312)

(266 930)

(306 183)

(248 168)

Finansinės sąnaudos

(2 592)

(3 877)

(17 446)

(4 582)

Akcininkų nuosavybė

(19 282)

(23 359)

(105 620)

(125 145)

| (85) | Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 dalies c punkte nurodyta, kad įmonė yra laikoma sunkumų patiriančia įmone, kai remiantis jos šalies teisės aktuose nustatytais kriterijais, prieš ją gali būti pradėta vykdyti kolektyvinė nemokumo procedūra. Bendrovė „airBaltic“ tokioje padėtyje buvo atsidūrusi bent nuo 2011 m. rugsėjo 21 d., jeigu ne anksčiau, kai pateikė prašymą dėl teisinės apsaugos nuo savo kreditorių. Tačiau Komisija pažymi, kad teismas esą po kelių dienų atmetė prašymą dėl teisinės apsaugos, greičiausiai dėl to, kad po Latvijos ir BAS derybų sudarytas Susitarimas. Nepaisydama to, Komisija mano, kad bet kuriuo atveju bendrovė „airBaltic“ būtų laikoma sunkumų patiriančia įmone pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punktą. |
| --- | --- |

(85)

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 dalies c punkte nurodyta, kad įmonė yra laikoma sunkumų patiriančia įmone, kai remiantis jos šalies teisės aktuose nustatytais kriterijais, prieš ją gali būti pradėta vykdyti kolektyvinė nemokumo procedūra. Bendrovė „airBaltic“ tokioje padėtyje buvo atsidūrusi bent nuo 2011 m. rugsėjo 21 d., jeigu ne anksčiau, kai pateikė prašymą dėl teisinės apsaugos nuo savo kreditorių. Tačiau Komisija pažymi, kad teismas esą po kelių dienų atmetė prašymą dėl teisinės apsaugos, greičiausiai dėl to, kad po Latvijos ir BAS derybų sudarytas Susitarimas. Nepaisydama to, Komisija mano, kad bet kuriuo atveju bendrovė „airBaltic“ būtų laikoma sunkumų patiriančia įmone pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punktą.

| (86) | Pagal tą nuostatą įmonė gali būti laikoma patiriančia sunkumų jei jai būdingi įprasti sunkumus patiriančios įmonės bruožai, pvz., augantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta, didėjančios atsargos, pajėgumų perteklius, mažėjantys grynųjų pinigų srautai, augančios skolos, didėjančios palūkanos ir mažėjanti arba nulinė grynojo turto vertė. Iš lentelės aiškiai matyti, kad bendrovė „airBaltic“ nuo 2008 m. (išskyrus 2009 m.) veikė nuostolingai. Tačiau paaiškėjo, kad 2009 m. bendrovė „airBaltic“ galėjo uždirbti pelno tik dėl neįprastai sumažėjusių degalų kainų. Todėl, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, tai, kad 2009 m. buvo vėl pelningi, buvo vienkartinis atvejis, kurį nulėmė neįprastos aplinkybės, o ne struktūrinės tendencijos. Bendrovės skola ir finansinės sąnaudos 2008–2009 m. ir ypač 2009–2010 m., kai finansavimo sąnaudos nuo 3,8 mln. LVL (5,38 mln. EUR) padidėjo iki 17,4 mln. LVL (24,64 mln. EUR), labai išaugo (30). Dėl to bendrovės „airBaltic“ sąnaudų rodikliai per metus padidėjo [5–10] %, t. y. greičiau negu pajamų rodikliai, kurie per metus padidėjo [2–7] %. Pagaliau Komisija pakartoja sprendime pradėti procedūrą padarytą išvadą, kad 2010 m. bendrovės „airBaltic“ nuostoliai buvo tokie dideli, kad neigiamas nuosavas kapitalas sudarė apie 23,3 mln. LVL (32,99 mln. EUR), o 2011 m. dėl papildomų nuostolių padidėjo iki maždaug 105,6 mln. LVL (149,51 mln. EUR). Atsižvelgiant į visus pirmiau išdėstytus veiksnius aiškėja, kad sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punkto kriterijai buvo tenkinami. |
| --- | --- |

(86)

Pagal tą nuostatą įmonė gali būti laikoma patiriančia sunkumų jei jai būdingi įprasti sunkumus patiriančios įmonės bruožai, pvz., augantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta, didėjančios atsargos, pajėgumų perteklius, mažėjantys grynųjų pinigų srautai, augančios skolos, didėjančios palūkanos ir mažėjanti arba nulinė grynojo turto vertė. Iš lentelės aiškiai matyti, kad bendrovė „airBaltic“ nuo 2008 m. (išskyrus 2009 m.) veikė nuostolingai. Tačiau paaiškėjo, kad 2009 m. bendrovė „airBaltic“ galėjo uždirbti pelno tik dėl neįprastai sumažėjusių degalų kainų. Todėl, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, tai, kad 2009 m. buvo vėl pelningi, buvo vienkartinis atvejis, kurį nulėmė neįprastos aplinkybės, o ne struktūrinės tendencijos. Bendrovės skola ir finansinės sąnaudos 2008–2009 m. ir ypač 2009–2010 m., kai finansavimo sąnaudos nuo 3,8 mln. LVL (5,38 mln. EUR) padidėjo iki 17,4 mln. LVL (24,64 mln. EUR), labai išaugo (30). Dėl to bendrovės „airBaltic“ sąnaudų rodikliai per metus padidėjo [5–10] %, t. y. greičiau negu pajamų rodikliai, kurie per metus padidėjo [2–7] %. Pagaliau Komisija pakartoja sprendime pradėti procedūrą padarytą išvadą, kad 2010 m. bendrovės „airBaltic“ nuostoliai buvo tokie dideli, kad neigiamas nuosavas kapitalas sudarė apie 23,3 mln. LVL (32,99 mln. EUR), o 2011 m. dėl papildomų nuostolių padidėjo iki maždaug 105,6 mln. LVL (149,51 mln. EUR). Atsižvelgiant į visus pirmiau išdėstytus veiksnius aiškėja, kad sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punkto kriterijai buvo tenkinami.

| (87) | Todėl Komisija daro išvadą, kad bent jau nuo 2011 m. pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gaires bendrovė „airBaltic“ buvo sunkumų patirianti įmonė. |
| --- | --- |

(87)

Todėl Komisija daro išvadą, kad bent jau nuo 2011 m. pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gaires bendrovė „airBaltic“ buvo sunkumų patirianti įmonė.

7.2.   VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

| (88) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(88)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (89) | Kad galėtų padaryti išvadą, ar valstybės pagalba yra teikiama, Komisija privalo įvertinti, ar kiekviena iš šešių vertinamų priemonių atitinka visus SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus (t. y. ar ja perduoti valstybiniai ištekliai, suteiktas atrankusis pranašumas, gali būti iškraipyta konkurencija ir daroma įtaka ES vidaus prekybai). |
| --- | --- |

(89)

Kad galėtų padaryti išvadą, ar valstybės pagalba yra teikiama, Komisija privalo įvertinti, ar kiekviena iš šešių vertinamų priemonių atitinka visus SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus (t. y. ar ja perduoti valstybiniai ištekliai, suteiktas atrankusis pranašumas, gali būti iškraipyta konkurencija ir daroma įtaka ES vidaus prekybai).

7.2.1.   1, 2, 3 ir 6 priemonės kaip vienas sandoris

| (90) | Latvija tvirtina, kad 1 priemonę reikia vertinti kartu su 2, 3 ir 6 priemonėmis, nes dėl jų susitarta tą pačią dieną, t. y. 2011 m. spalio 3 d., tuo metu, kai ir Latvija, ir BAS buvo pagrindinės bendrovės „airBaltic“ akcininkės. |
| --- | --- |

(90)

Latvija tvirtina, kad 1 priemonę reikia vertinti kartu su 2, 3 ir 6 priemonėmis, nes dėl jų susitarta tą pačią dieną, t. y. 2011 m. spalio 3 d., tuo metu, kai ir Latvija, ir BAS buvo pagrindinės bendrovės „airBaltic“ akcininkės.

| (91) | Komisija sutinka su Latvijos valdžios institucijomis, kad pirmosios valstybės paskolos (1 priemonė) ir BAS paskolos negalima vertinti atskirai, todėl jas reikia vertinti atsižvelgiant į bendras Susitarimo, pagal kurį buvo suteiktos abi paskolos, aplinkybes. Tačiau Komisija nesutinka su Latvijos argumentu, kad kitas priemones reikia vertinti drauge kaip vieną sandorį. |
| --- | --- |

(91)

Komisija sutinka su Latvijos valdžios institucijomis, kad pirmosios valstybės paskolos (1 priemonė) ir BAS paskolos negalima vertinti atskirai, todėl jas reikia vertinti atsižvelgiant į bendras Susitarimo, pagal kurį buvo suteiktos abi paskolos, aplinkybes. Tačiau Komisija nesutinka su Latvijos argumentu, kad kitas priemones reikia vertinti drauge kaip vieną sandorį.

| (92) | Komisija laikosi nuomonės, kad 2011 m. spalio 3 d., kai buvo sudarytas Susitarimas, BAS ir valstybė užtikrintai įsipareigojo suteikti pirmąją valstybės paskolą (1 priemonė) ir BAS paskolą. Todėl galima tvirtinti, kad priemonės buvo suteiktos tą dieną. Tačiau iš Susitarime pateiktos informacijos antrosios valstybės paskolos (2 priemonė) sumos ir kapitalo padidinimo (3 priemonė) sumos negalima tvirtai nustatyti. Visų pirma, dėl 2 priemonės Susitarime tik nurodoma, kad Latvija suteiks paskolą proporcingai turimai akcijų daliai, tačiau jos dydis nenurodomas. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad Susitarimo 7.1 straipsnyje yra nurodyta, jog numatomas nuosavo kapitalo padidinimas (kapitalizavus pirmąją ir antrąją valstybės paskolas ir BAS paskolą bei papildomą piniginį BAS indėlį) neviršys 100 mln. LVL (141,58 mln. EUR). Tačiau reikėtų pažymėti štai ką. Pirma, Susitarime nurodytas tik pirmosios valstybės paskolos ir BAS paskolos dydis, atitinkamai, 16 mln. LVL ir 14 mln. LVL. Nurodytasis 100 mln. LVL skaičius buvo tik prognozė, prielaida, kiek nuosavas kapitalas iki metų pabaigos turėtų arba galėtų padidėti; nuosavo kapitalo padidinimo suma Susitarime aiškiai nenurodyta. Iš tikrųjų, faktinė nuosavo kapitalo padidinimo, dėl kurio susitarta 2011 m. gruodžio mėn., suma sudarė 110 mln. LVL (žr. 33 konstatuojamąją dalį), t. y. buvo didesnė negu numatyta Susitarime. Komisija laikosi nuomonės, kad 2 ir 3 priemonių suma nebuvo nustatyta arba jos nebuvo galima patvirtinti 2011 m. spalio 3 d. |
| --- | --- |

(92)

Komisija laikosi nuomonės, kad 2011 m. spalio 3 d., kai buvo sudarytas Susitarimas, BAS ir valstybė užtikrintai įsipareigojo suteikti pirmąją valstybės paskolą (1 priemonė) ir BAS paskolą. Todėl galima tvirtinti, kad priemonės buvo suteiktos tą dieną. Tačiau iš Susitarime pateiktos informacijos antrosios valstybės paskolos (2 priemonė) sumos ir kapitalo padidinimo (3 priemonė) sumos negalima tvirtai nustatyti. Visų pirma, dėl 2 priemonės Susitarime tik nurodoma, kad Latvija suteiks paskolą proporcingai turimai akcijų daliai, tačiau jos dydis nenurodomas. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad Susitarimo 7.1 straipsnyje yra nurodyta, jog numatomas nuosavo kapitalo padidinimas (kapitalizavus pirmąją ir antrąją valstybės paskolas ir BAS paskolą bei papildomą piniginį BAS indėlį) neviršys 100 mln. LVL (141,58 mln. EUR). Tačiau reikėtų pažymėti štai ką. Pirma, Susitarime nurodytas tik pirmosios valstybės paskolos ir BAS paskolos dydis, atitinkamai, 16 mln. LVL ir 14 mln. LVL. Nurodytasis 100 mln. LVL skaičius buvo tik prognozė, prielaida, kiek nuosavas kapitalas iki metų pabaigos turėtų arba galėtų padidėti; nuosavo kapitalo padidinimo suma Susitarime aiškiai nenurodyta. Iš tikrųjų, faktinė nuosavo kapitalo padidinimo, dėl kurio susitarta 2011 m. gruodžio mėn., suma sudarė 110 mln. LVL (žr. 33 konstatuojamąją dalį), t. y. buvo didesnė negu numatyta Susitarime. Komisija laikosi nuomonės, kad 2 ir 3 priemonių suma nebuvo nustatyta arba jos nebuvo galima patvirtinti 2011 m. spalio 3 d.

| (93) | Panašiai dėl 6 priemonės Komisija pažymi, kad 2011 m. spalio 3 d. sudarydama Susitarimą valstybė nežinojo, ar jai reikės pasinaudoti sutarties 7.4 straipsniu ir ar jai bus perleisti privačių investuotojų reikalavimai. Be to, valstybė neprivalėjo bendrovei „airBaltic“ perleisti reikalavimų, kylančių iš antrosios sindikuotos paskolos. Privačių investuotojų reikalavimai valstybei galų gale perleisti tik dėl to, kad BAS neįvykdė savo įsipareigojimų pagal Susitarimą, o tai 2011 m. spalio 3 d. nebuvo žinoma ir to nebuvo pagrindo įtarti. Dėl šios priežasties negalima laikyti, kad 6 priemonė buvo suteikta tuo metu, kai pasirašytas Susitarimas, todėl negali būti laikoma pari passu valstybės paskolai ir BAS paskolai. |
| --- | --- |

(93)

Panašiai dėl 6 priemonės Komisija pažymi, kad 2011 m. spalio 3 d. sudarydama Susitarimą valstybė nežinojo, ar jai reikės pasinaudoti sutarties 7.4 straipsniu ir ar jai bus perleisti privačių investuotojų reikalavimai. Be to, valstybė neprivalėjo bendrovei „airBaltic“ perleisti reikalavimų, kylančių iš antrosios sindikuotos paskolos. Privačių investuotojų reikalavimai valstybei galų gale perleisti tik dėl to, kad BAS neįvykdė savo įsipareigojimų pagal Susitarimą, o tai 2011 m. spalio 3 d. nebuvo žinoma ir to nebuvo pagrindo įtarti. Dėl šios priežasties negalima laikyti, kad 6 priemonė buvo suteikta tuo metu, kai pasirašytas Susitarimas, todėl negali būti laikoma pari passu valstybės paskolai ir BAS paskolai.

| (94) | Be to, Latvija tvirtina, kad dauguma privačių investuotojų reikalavimų, kurie turėjo būti pakeisti dviem sindikuotomis paskolomis, nebuvo užtikrinti ir jeigu valstybė būtų leidusi bendrovei bankrutuoti, privatūs investuotojai būtų pateikę valstybei ieškinį, kad ši atlygintų žalą, o tai valstybei būtų kainavę brangiau negu suteikti likusias priemones bendrovei „airBaltic“. |
| --- | --- |

(94)

Be to, Latvija tvirtina, kad dauguma privačių investuotojų reikalavimų, kurie turėjo būti pakeisti dviem sindikuotomis paskolomis, nebuvo užtikrinti ir jeigu valstybė būtų leidusi bendrovei bankrutuoti, privatūs investuotojai būtų pateikę valstybei ieškinį, kad ši atlygintų žalą, o tai valstybei būtų kainavę brangiau negu suteikti likusias priemones bendrovei „airBaltic“.

| (95) | Komisijos nuomone, teiginys, kad privatūs investuotojai būtų teikę ieškinius valstybei reikalaudami atlyginti žalą, yra tik hipotetinis ir nepagrįstas jokiais įrodymais. Be to, iš nieko nėra matyti, kad Latvija, teikdama pagalbą bendrovei „airBaltic“ iš tikrųjų į tai būtų atsižvelgusi. |
| --- | --- |

(95)

Komisijos nuomone, teiginys, kad privatūs investuotojai būtų teikę ieškinius valstybei reikalaudami atlyginti žalą, yra tik hipotetinis ir nepagrįstas jokiais įrodymais. Be to, iš nieko nėra matyti, kad Latvija, teikdama pagalbą bendrovei „airBaltic“ iš tikrųjų į tai būtų atsižvelgusi.

| (96) | Atsižvelgdama į tai, kad išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad Latvijos valdžios institucijų argumentas dėl priemonių vienalaikiškumo yra nepagrįstas. Dėl šios priežasties Komisija daro išvadą, kad 1, 2 ir 3 priemonių negalima laikyti vienu 2011 m. spalio 3 d. sandoriu, todėl jas vertins atskirai. |
| --- | --- |

(96)

Atsižvelgdama į tai, kad išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad Latvijos valdžios institucijų argumentas dėl priemonių vienalaikiškumo yra nepagrįstas. Dėl šios priežasties Komisija daro išvadą, kad 1, 2 ir 3 priemonių negalima laikyti vienu 2011 m. spalio 3 d. sandoriu, todėl jas vertins atskirai.

7.2.2.   Pirmoji valstybės paskola (1 priemonė)

| (97) | Komisija pažymi, kad pirmąją valstybės paskolą Latvija suteikė tiesiogiai per valstybės iždą Transporto ministerijos prašymu. Tai aiškiai nurodyta Susitarime. Todėl aišku, kad 1 priemonei naudoti valstybiniai ištekliai ir kad tai yra valstybės priemonė. Latvija to neginčija. |
| --- | --- |

(97)

Komisija pažymi, kad pirmąją valstybės paskolą Latvija suteikė tiesiogiai per valstybės iždą Transporto ministerijos prašymu. Tai aiškiai nurodyta Susitarime. Todėl aišku, kad 1 priemonei naudoti valstybiniai ištekliai ir kad tai yra valstybės priemonė. Latvija to neginčija.

| (98) | Siekdama įvertinti, ar 1 priemone bendrovei „airBaltic“ buvo suteiktas nederamas atrankusis pranašumas, Komisija pirmiausia pažymi, kad dėl pirmosios valstybės paskolos ir BAS paskolos buvo susitarta 2011 m. spalio 3 d., t. y. Susitarimo pasirašymo dieną. Tuo metu Latvija ir BAS buvo pagrindinės bendrovės akcininkės ir paskolas suteikė proporcingai turimai akcijų daliai (atitinkamai, 52,6 ir 47,2 %), tapačiomis ir susietomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(98)

Siekdama įvertinti, ar 1 priemone bendrovei „airBaltic“ buvo suteiktas nederamas atrankusis pranašumas, Komisija pirmiausia pažymi, kad dėl pirmosios valstybės paskolos ir BAS paskolos buvo susitarta 2011 m. spalio 3 d., t. y. Susitarimo pasirašymo dieną. Tuo metu Latvija ir BAS buvo pagrindinės bendrovės akcininkės ir paskolas suteikė proporcingai turimai akcijų daliai (atitinkamai, 52,6 ir 47,2 %), tapačiomis ir susietomis sąlygomis.

| (99) | Kaip nurodyta 45 konstatuojamojoje dalyje, Komisija sprendime pradėti procedūrą pažymėjo, kad BAS sprendimui investuoti į bendrovę „airBaltic“ įtakos galėjo turėti valstybės institucijų noras finansiškai remti bendrovę. Tačiau, nors Latvijos Vyriausybė iš tikrųjų parodė norą išsaugoti bendrovę „airBaltic“ kaip nacionalinį vežėją (31), Komisija pažymi, kad dėl Latvijos valstybės paramos buvo deramasi, ji vis dar nebuvo apibrėžta ir jai buvo nustatytos tam tikros sąlygos. Tuo remdamasi Komisija negali atmesti galimybės, kad pirmoji valstybės paskola ir BAS paskola buvo suteiktos vienu metu ir kad tuo yra paneigiamas valstybės pagalbos buvimo faktas. Bendrasis Teismas paaiškino, kad net esant didelėms privačioms investicijoms vien vienalaikiškumo, neatsižvelgiant į kitas reikšmingas faktines ar teisines aplinkybes, nepakanka nuspręsti, kad investicija nėra pagalba, kaip ji suprantama pagal [SESV 107 straipsnio 1 dalį]
   (32). |
| --- | --- |

(99)

Kaip nurodyta 45 konstatuojamojoje dalyje, Komisija sprendime pradėti procedūrą pažymėjo, kad BAS sprendimui investuoti į bendrovę „airBaltic“ įtakos galėjo turėti valstybės institucijų noras finansiškai remti bendrovę. Tačiau, nors Latvijos Vyriausybė iš tikrųjų parodė norą išsaugoti bendrovę „airBaltic“ kaip nacionalinį vežėją (31), Komisija pažymi, kad dėl Latvijos valstybės paramos buvo deramasi, ji vis dar nebuvo apibrėžta ir jai buvo nustatytos tam tikros sąlygos. Tuo remdamasi Komisija negali atmesti galimybės, kad pirmoji valstybės paskola ir BAS paskola buvo suteiktos vienu metu ir kad tuo yra paneigiamas valstybės pagalbos buvimo faktas. Bendrasis Teismas paaiškino, kad net esant didelėms privačioms investicijoms vien vienalaikiškumo, neatsižvelgiant į kitas reikšmingas faktines ar teisines aplinkybes, nepakanka nuspręsti, kad investicija nėra pagalba, kaip ji suprantama pagal [SESV 107 straipsnio 1 dalį]
   (32).

| (100) | Todėl Komisija taip pat vertino, ar sutartą [11–13] % pirmosios valstybės paskolos (ir BAS paskolos) palūkanų normą pagal dydį galima prilyginti rinkos palūkanų normai. |
| --- | --- |

(100)

Todėl Komisija taip pat vertino, ar sutartą [11–13] % pirmosios valstybės paskolos (ir BAS paskolos) palūkanų normą pagal dydį galima prilyginti rinkos palūkanų normai.

| (101) | Per oficialią tyrimo procedūrą Latvija pateikė įrodymų dėl užstato (prekių ženklų ir gautinų sumų) vertės, kurią nustatė nepriklausomas auditorius [...], 2011 m. vasarą atlikęs bendrovės inicijuotą auditą. Kadangi gautinos sumos (2011 m. rugsėjo 30 d.) sudarė svarbios finansinės informacijos dalį, jas [...] taip pat įvertino. Prekių ženklų vertė buvo grindžiama kaina, už kurią bendrovė „airBaltic“ prekių ženklus išpirko iš BAS. Siekdama nustatyti užstato likvidacinę vertę, Latvija taikė [...] % diskonto normą, remdamasi Latvijos iždo užstatų vidaus vertinimo metodika, kuri, Komisijos nuomone, atsižvelgiant į užstato pobūdį, yra tinkama. Pagal jį užstato likvidacinė vertė sudarė [15–25] mln. LVL ([21,3–35,5] mln. EUR) ir buvo [15–25] % didesnė už pirmąją valstybės paskolą. |
| --- | --- |

(101)

Per oficialią tyrimo procedūrą Latvija pateikė įrodymų dėl užstato (prekių ženklų ir gautinų sumų) vertės, kurią nustatė nepriklausomas auditorius [...], 2011 m. vasarą atlikęs bendrovės inicijuotą auditą. Kadangi gautinos sumos (2011 m. rugsėjo 30 d.) sudarė svarbios finansinės informacijos dalį, jas [...] taip pat įvertino. Prekių ženklų vertė buvo grindžiama kaina, už kurią bendrovė „airBaltic“ prekių ženklus išpirko iš BAS. Siekdama nustatyti užstato likvidacinę vertę, Latvija taikė [...] % diskonto normą, remdamasi Latvijos iždo užstatų vidaus vertinimo metodika, kuri, Komisijos nuomone, atsižvelgiant į užstato pobūdį, yra tinkama. Pagal jį užstato likvidacinė vertė sudarė [15–25] mln. LVL ([21,3–35,5] mln. EUR) ir buvo [15–25] % didesnė už pirmąją valstybės paskolą.

| (102) | Be to, Komisija pažymi, kad atsižvelgiant į didelį pirmosios valstybės paskolos užstatą, [11–13] % palūkanų norma atitiktų Komunikatą dėl orientacinės normos (33). Teiginys, kad [11–13] % palūkanų norma atitiko rinkos sąlygas dar tvirčiau pagrindžiamas tuo, kad bendrovė BAS (privati investuotoja) atsisakė teisės į BAS paskolos užtikrinimą užstatu (žr. 26 konstatuojamąją dalį), todėl bendrovės BAS paskola buvo rizikingesnė už valstybės paskolą, tačiau buvo suteikta su tokia pačia palūkanų norma. |
| --- | --- |

(102)

Be to, Komisija pažymi, kad atsižvelgiant į didelį pirmosios valstybės paskolos užstatą, [11–13] % palūkanų norma atitiktų Komunikatą dėl orientacinės normos (33). Teiginys, kad [11–13] % palūkanų norma atitiko rinkos sąlygas dar tvirčiau pagrindžiamas tuo, kad bendrovė BAS (privati investuotoja) atsisakė teisės į BAS paskolos užtikrinimą užstatu (žr. 26 konstatuojamąją dalį), todėl bendrovės BAS paskola buvo rizikingesnė už valstybės paskolą, tačiau buvo suteikta su tokia pačia palūkanų norma.

| (103) | Atsižvelgdama į užstato dydį ir taikytą palūkanų normą, Komisija daro išvadą, kad 1 priemone bendrovei „airBaltic“ nesuteiktas atrankusis pranašumas ir kad valstybės pagalbos buvimo faktą galima atmesti – toliau vertinti, ar likusios kumuliacinės SESV 107 straipsnio 1 dalies sąlygos būtų patenkintos, nebereikia (34). |
| --- | --- |

(103)

Atsižvelgdama į užstato dydį ir taikytą palūkanų normą, Komisija daro išvadą, kad 1 priemone bendrovei „airBaltic“ nesuteiktas atrankusis pranašumas ir kad valstybės pagalbos buvimo faktą galima atmesti – toliau vertinti, ar likusios kumuliacinės SESV 107 straipsnio 1 dalies sąlygos būtų patenkintos, nebereikia (34).

Pirmosios valstybės paskolos palūkanų normos sumažinimas nuo [11–13] % iki [2–4] %

| (104) | 2011 m. gruodžio 13 d., t. y. kai Latvijos turima bendrovės „airBaltic“ akcijų dalis padidėjo iki 99,8 % (žr. 21 dalį), Latvijos Vyriausybė nusprendė leisti sumažinti pirmosios valstybės paskolos, kartu ir BAS paskolos, palūkanų normą [9–11] procentinių punktų, kurie atitiko rizikos priedą, nuo [11–13] % iki [2–4] %. |
| --- | --- |

(104)

2011 m. gruodžio 13 d., t. y. kai Latvijos turima bendrovės „airBaltic“ akcijų dalis padidėjo iki 99,8 % (žr. 21 dalį), Latvijos Vyriausybė nusprendė leisti sumažinti pirmosios valstybės paskolos, kartu ir BAS paskolos, palūkanų normą [9–11] procentinių punktų, kurie atitiko rizikos priedą, nuo [11–13] % iki [2–4] %.

| (105) | Latvija mano, kad palūkanų normos sumažinimas buvo pagrįstas, nes paskola buvo nerizikinga, turint galvoje tai, kad užstato likvidacinė vertė sudarė [15–25] mln. LVL ([21,3–35,5] mln. EUR), t. y. buvo [15–25] % didesnė už pirmosios valstybės paskolos sumą (žr. 101 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(105)

Latvija mano, kad palūkanų normos sumažinimas buvo pagrįstas, nes paskola buvo nerizikinga, turint galvoje tai, kad užstato likvidacinė vertė sudarė [15–25] mln. LVL ([21,3–35,5] mln. EUR), t. y. buvo [15–25] % didesnė už pirmosios valstybės paskolos sumą (žr. 101 konstatuojamąją dalį).

| (106) | Komisijos neįtikino Latvijos argumentai, kad, sumažindama palūkanų normą, valstybė sumažino bendrovės „airBaltic“, kuri tuo metu beveik visa, 99,8 %, priklausė valstybei, finansavimo sąnaudas (nes BAS paskolos palūkanos taip pat sumažintos). Pasak Latvijos, tai buvo racionalus valstybės sprendimas, nes palūkanų pajamas, kurių valstybė neteko, kompensavo pranašumas, kurį valstybė kaip pagrindinė bendrovės „airBaltic“ akcininkė įgijo dėl to, kad turėjo mokėti mažesnes palūkanas. |
| --- | --- |

(106)

Komisijos neįtikino Latvijos argumentai, kad, sumažindama palūkanų normą, valstybė sumažino bendrovės „airBaltic“, kuri tuo metu beveik visa, 99,8 %, priklausė valstybei, finansavimo sąnaudas (nes BAS paskolos palūkanos taip pat sumažintos). Pasak Latvijos, tai buvo racionalus valstybės sprendimas, nes palūkanų pajamas, kurių valstybė neteko, kompensavo pranašumas, kurį valstybė kaip pagrindinė bendrovės „airBaltic“ akcininkė įgijo dėl to, kad turėjo mokėti mažesnes palūkanas.

| (107) | Kita vertus, Komisija primena, kad tuo metu, kai buvo suteikta pirmoji valstybės paskola ir BAS paskola, Susitarime buvo nustatyta, kad abiejų paskolų sąlygos yra vienodos ir susietos, todėl padarius bet kokį vienos iš paskolų pakeitimą, taip pat būtų keičiama ir kita paskola. Vienodai sumažintos abiejų paskolų palūkanos, o labai didelis paskolos užstatas ir tai, kad BAS paskola užstatu nebuvo užtikrinta, nepakito. Kadangi bendrovė BAS iš karto sutiko susieti BAS paskolos sąlygas su pirmosios valstybės paskolos sąlygomis, Komisija neturi priežasčių manyti, kad toks sprendimas neatitinka rinkos sąlygų. |
| --- | --- |

(107)

Kita vertus, Komisija primena, kad tuo metu, kai buvo suteikta pirmoji valstybės paskola ir BAS paskola, Susitarime buvo nustatyta, kad abiejų paskolų sąlygos yra vienodos ir susietos, todėl padarius bet kokį vienos iš paskolų pakeitimą, taip pat būtų keičiama ir kita paskola. Vienodai sumažintos abiejų paskolų palūkanos, o labai didelis paskolos užstatas ir tai, kad BAS paskola užstatu nebuvo užtikrinta, nepakito. Kadangi bendrovė BAS iš karto sutiko susieti BAS paskolos sąlygas su pirmosios valstybės paskolos sąlygomis, Komisija neturi priežasčių manyti, kad toks sprendimas neatitinka rinkos sąlygų.

| (108) | Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad net atsižvelgiant į palūkanų normos sumažinimą, 1 priemone bendrovei „airBaltic“ nebuvo suteiktas atrankusis pranašumas ir valstybės pagalbos buvimo faktą galima atmesti. |
| --- | --- |

(108)

Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad net atsižvelgiant į palūkanų normos sumažinimą, 1 priemone bendrovei „airBaltic“ nebuvo suteiktas atrankusis pranašumas ir valstybės pagalbos buvimo faktą galima atmesti.

7.2.3.   Antroji valstybės paskola (2 priemonė)

| (109) | Antrąją valstybės paskolą Latvija suteikė tiesiogiai iš valstybės iždo 2011 m. gruodžio 13 d. Latvijos Vyriausybės sprendimu, kuriuo Finansų ministerijai leista valstybės biudžete numatyti 67 mln. LVL (94,86 mln. EUR) konvertuojamąją paskolą bendrovei „airBaltic“. Todėl 2 priemonei naudoti valstybiniai ištekliai ir tai yra valstybės priemonė. |
| --- | --- |

(109)

Antrąją valstybės paskolą Latvija suteikė tiesiogiai iš valstybės iždo 2011 m. gruodžio 13 d. Latvijos Vyriausybės sprendimu, kuriuo Finansų ministerijai leista valstybės biudžete numatyti 67 mln. LVL (94,86 mln. EUR) konvertuojamąją paskolą bendrovei „airBaltic“. Todėl 2 priemonei naudoti valstybiniai ištekliai ir tai yra valstybės priemonė.

| (110) | Komisija pažymi, kad tuo metu, kai buvo suteikta antroji valstybės paskola, t. y. 2011 m. gruodžio 13 d., bendrovė BAS neteko visų bendrovės „airBaltic“ akcijų, išskyrus vieną akciją, o valstybei nuo tada priklausė 99,8 % bendrovės. Todėl valstybės ir BAS kaip akcininkių padėtis nebebuvo panaši. |
| --- | --- |

(110)

Komisija pažymi, kad tuo metu, kai buvo suteikta antroji valstybės paskola, t. y. 2011 m. gruodžio 13 d., bendrovė BAS neteko visų bendrovės „airBaltic“ akcijų, išskyrus vieną akciją, o valstybei nuo tada priklausė 99,8 % bendrovės. Todėl valstybės ir BAS kaip akcininkių padėtis nebebuvo panaši.

| (111) | Latvija tvirtina, kad pagal Susitarimo 7.2 straipsnį, kuriame nurodyta, kad Latvija suteiks bendrovei „airBaltic“ paskolą proporcingai turimų akcijų daliai, BAS buvo įpareigota suteikti bendrovei „airBaltic“ savo turimų akcijų skaičių atitinkančią lėšų sumą. BAS tai turėjo padaryti 2011 m. gruodžio mėn. suteikdama piniginę kapitalo injekciją. Tačiau Komisija pažymi, kad 2011 m. gruodžio 13 d. BAS turėjo tik vieną bendrovės „airBaltic“ akciją. Vadinasi, valstybė turėjo laikytis apdairaus rinkos ekonomikos investuotojo pozicijos ir įvertinti, ar, pasikeitus akcijų nuosavybės aplinkybėms, didinant kapitalą BAS dar turėjo kokių nors motyvų skirti bendrovei piniginę injekciją. Iš tikrųjų, valstybė tokią galimybę numatė ir į Susitarimą, visų pirma, 7.4 straipsnį, įtraukė keletą specialiųjų priemonių tam atvejui, jeigu BAS neįvykdytų savo įsipareigojimų. Be to, Latvija pripažįsta, kad antra antrosios valstybės paskolos dalis turėjo būti suteikta tuo atveju, jeigu BAS nesuteiktų papildomų lėšų. |
| --- | --- |

(111)

Latvija tvirtina, kad pagal Susitarimo 7.2 straipsnį, kuriame nurodyta, kad Latvija suteiks bendrovei „airBaltic“ paskolą proporcingai turimų akcijų daliai, BAS buvo įpareigota suteikti bendrovei „airBaltic“ savo turimų akcijų skaičių atitinkančią lėšų sumą. BAS tai turėjo padaryti 2011 m. gruodžio mėn. suteikdama piniginę kapitalo injekciją. Tačiau Komisija pažymi, kad 2011 m. gruodžio 13 d. BAS turėjo tik vieną bendrovės „airBaltic“ akciją. Vadinasi, valstybė turėjo laikytis apdairaus rinkos ekonomikos investuotojo pozicijos ir įvertinti, ar, pasikeitus akcijų nuosavybės aplinkybėms, didinant kapitalą BAS dar turėjo kokių nors motyvų skirti bendrovei piniginę injekciją. Iš tikrųjų, valstybė tokią galimybę numatė ir į Susitarimą, visų pirma, 7.4 straipsnį, įtraukė keletą specialiųjų priemonių tam atvejui, jeigu BAS neįvykdytų savo įsipareigojimų. Be to, Latvija pripažįsta, kad antra antrosios valstybės paskolos dalis turėjo būti suteikta tuo atveju, jeigu BAS nesuteiktų papildomų lėšų.

| (112) | Sutarties 7.4 straipsnyje valstybei suteikta teisė nupirkti visas bendrovės „airBaltic“ akcijas iš BAS už 1 LVL. Pasirašydama Susitarimą, valstybė tai laikė garantija, kad BAS įvykdys savo įsipareigojimus, antraip bendrovė prarastų visas turimas bendrovės „airBaltic“ akcijas. Tačiau 2011 m. lapkričio 30 d., kai bankas „Latvijas Krājbanka“ pardavė visas BAS turėtas bendrovės „airBaltic“ akcijas, išskyrus vieną akciją, Latvijos valstybei, padėtis iš esmės pasikeitė (žr. 21 konstatuojamąją dalį). Šiomis naujomis aplinkybėmis Susitarimo 7.4 straipsnis neteko prasmės. Iš tikrųjų, turėdama tik vieną akciją BAS buvo mažai motyvuota vykdyti savo įsipareigojimus: jų nevykdymo padarinys būtų tik tai, kad ji prarastų vienintelę bendrovės „airBaltic“ akciją. Apdairus rinkos dalyvis būtų kruopščiai įvertinęs, ar tokiomis aplinkybėmis skirti papildomų lėšų bendrovei „airBaltic“, ir būtų bent paprašęs, kad kita šalis (t. y. BAS) patvirtintų, kad tikrai skirs lėšas bendrovei. Komisija dar pažymi, kad greičiausiai toks patvirtinimas nebūtų buvęs suteiktas, nes BAS būtų turėjusi skirti labai didelės pinigų sumos injekciją, daug didesnę negu buvo iš pradžių numatyta, kad atgautų buvusią 47,2 % arba bet kokią kitokią reikšmingą bendrovės „airBaltic“ akcijų dalį. |
| --- | --- |

(112)

Sutarties 7.4 straipsnyje valstybei suteikta teisė nupirkti visas bendrovės „airBaltic“ akcijas iš BAS už 1 LVL. Pasirašydama Susitarimą, valstybė tai laikė garantija, kad BAS įvykdys savo įsipareigojimus, antraip bendrovė prarastų visas turimas bendrovės „airBaltic“ akcijas. Tačiau 2011 m. lapkričio 30 d., kai bankas „Latvijas Krājbanka“ pardavė visas BAS turėtas bendrovės „airBaltic“ akcijas, išskyrus vieną akciją, Latvijos valstybei, padėtis iš esmės pasikeitė (žr. 21 konstatuojamąją dalį). Šiomis naujomis aplinkybėmis Susitarimo 7.4 straipsnis neteko prasmės. Iš tikrųjų, turėdama tik vieną akciją BAS buvo mažai motyvuota vykdyti savo įsipareigojimus: jų nevykdymo padarinys būtų tik tai, kad ji prarastų vienintelę bendrovės „airBaltic“ akciją. Apdairus rinkos dalyvis būtų kruopščiai įvertinęs, ar tokiomis aplinkybėmis skirti papildomų lėšų bendrovei „airBaltic“, ir būtų bent paprašęs, kad kita šalis (t. y. BAS) patvirtintų, kad tikrai skirs lėšas bendrovei. Komisija dar pažymi, kad greičiausiai toks patvirtinimas nebūtų buvęs suteiktas, nes BAS būtų turėjusi skirti labai didelės pinigų sumos injekciją, daug didesnę negu buvo iš pradžių numatyta, kad atgautų buvusią 47,2 % arba bet kokią kitokią reikšmingą bendrovės „airBaltic“ akcijų dalį.

| (113) | Latvija taip pat nurodo, kad antroji valstybės paskola suteikta rinkos sąlygomis, todėl paneigia, kad bendrovei „airBaltic“ buvo suteiktas koks nors nederamas pranašumas. |
| --- | --- |

(113)

Latvija taip pat nurodo, kad antroji valstybės paskola suteikta rinkos sąlygomis, todėl paneigia, kad bendrovei „airBaltic“ buvo suteiktas koks nors nederamas pranašumas.

| (114) | Dėl užstato Latvija pažymėjo, kad antrajai valstybės paskolai panaudotas tas pats užstatas kaip pirmajai valstybės paskolai, t. y. gautinos bendrovės „airBaltic“ sumos ir prekių ženklai. Kaip paaiškinta 101 konstatuojamojoje dalyje, buvo įvertinta, kad užstato likvidacinė vertė yra [15–25] mln. LVL ([21,3–35,5] mln. EUR). Vadinasi, antrosios paskolos užstatas būtų mažas. Be to, nėra priežasties daryti prielaidą, kad privatus rinkos dalyvis būtų sutikęs, kad pirmajai valstybės paskolai jau panaudota užtikrinimo priemonė būtų mažesnė negu bent jau 100 %. |
| --- | --- |

(114)

Dėl užstato Latvija pažymėjo, kad antrajai valstybės paskolai panaudotas tas pats užstatas kaip pirmajai valstybės paskolai, t. y. gautinos bendrovės „airBaltic“ sumos ir prekių ženklai. Kaip paaiškinta 101 konstatuojamojoje dalyje, buvo įvertinta, kad užstato likvidacinė vertė yra [15–25] mln. LVL ([21,3–35,5] mln. EUR). Vadinasi, antrosios paskolos užstatas būtų mažas. Be to, nėra priežasties daryti prielaidą, kad privatus rinkos dalyvis būtų sutikęs, kad pirmajai valstybės paskolai jau panaudota užtikrinimo priemonė būtų mažesnė negu bent jau 100 %.

| (115) | Kad įsitikintų, ar pirmai antrosios valstybės paskolos daliai taikyta palūkanų norma atitinka rinkos sąlygas, Komisija, vadovaudamasi Komunikatu dėl orientacinės normos, remsis tiksliausiu žinomu pakaitiniu rodikliu. 2011 m. gruodžio 13 d. Latvijos bazinė norma buvo 2,2 %. Prie šio skaičiaus reikėtų pridėti maržą, kurios dydis priklauso nuo gavėjo reitingo ir paskolos užstato dydžio. Kaip nurodyta ankstesnėje dalyje, užstatas buvo mažas. Atsižvelgiant į sunkumus, kurių bendrovė „airBaltic“ tuo metu turėjo, ir vadovaujantis Komunikatu dėl orientacinės normos, prie bazinės normos reikėtų pridėti 1 000 bazinių punktų; gauta norma sudarytų 12,2 %. Vadinasi, negalima laikyti, kad [9–11] % antrosios valstybės paskolos pirmos dalies palūkanų norma atitinka rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(115)

Kad įsitikintų, ar pirmai antrosios valstybės paskolos daliai taikyta palūkanų norma atitinka rinkos sąlygas, Komisija, vadovaudamasi Komunikatu dėl orientacinės normos, remsis tiksliausiu žinomu pakaitiniu rodikliu. 2011 m. gruodžio 13 d. Latvijos bazinė norma buvo 2,2 %. Prie šio skaičiaus reikėtų pridėti maržą, kurios dydis priklauso nuo gavėjo reitingo ir paskolos užstato dydžio. Kaip nurodyta ankstesnėje dalyje, užstatas buvo mažas. Atsižvelgiant į sunkumus, kurių bendrovė „airBaltic“ tuo metu turėjo, ir vadovaujantis Komunikatu dėl orientacinės normos, prie bazinės normos reikėtų pridėti 1 000 bazinių punktų; gauta norma sudarytų 12,2 %. Vadinasi, negalima laikyti, kad [9–11] % antrosios valstybės paskolos pirmos dalies palūkanų norma atitinka rinkos sąlygas.

| (116) | Antra antrosios valstybės paskolos dalis bendrovei suteikta 2012 m. gruodžio 14 d. su [6–8] % palūkanų norma. Latvija tvirtina, kad tokia palūkanų norma yra didesnė negu apskaičiuotoji pagal Komunikatą dėl orientacinės normos, taigi atitinka REIP. |
| --- | --- |

(116)

Antra antrosios valstybės paskolos dalis bendrovei suteikta 2012 m. gruodžio 14 d. su [6–8] % palūkanų norma. Latvija tvirtina, kad tokia palūkanų norma yra didesnė negu apskaičiuotoji pagal Komunikatą dėl orientacinės normos, taigi atitinka REIP.

| (117) | Vadovaujantis Komunikatu dėl orientacinės normos, 2012 m. gruodžio 14 d. Latvijai taikytina bazinė norma buvo 1,91 %. Maržos, kurią reikia pridėti prie šio skaičiaus, dydis priklauso nuo gavėjo reitingo ir paskolos užstato dydžio. Kaip buvo paaiškinta 7.1 skyriuje, Komisija mano, kad bent jau 2011 m. bendrovė „airBaltic“ buvo sunkumų patirianti įmonė. Be to, antros dalies užstatas buvo bendrovės „airBaltic“ gautinos sumos ir prekių ženklai. Argumentai dėl užstato nepakankamumo būtų taikomi mutatis mutandis, tad maržą, kurią reikėjo pridėti, turėtų sudaryti 1 000 bazinių taškų. Todėl gauta orientacinė norma būtų 11,91 %, daug didesnė už faktiškai taikytą [6–8] % normą. |
| --- | --- |

(117)

Vadovaujantis Komunikatu dėl orientacinės normos, 2012 m. gruodžio 14 d. Latvijai taikytina bazinė norma buvo 1,91 %. Maržos, kurią reikia pridėti prie šio skaičiaus, dydis priklauso nuo gavėjo reitingo ir paskolos užstato dydžio. Kaip buvo paaiškinta 7.1 skyriuje, Komisija mano, kad bent jau 2011 m. bendrovė „airBaltic“ buvo sunkumų patirianti įmonė. Be to, antros dalies užstatas buvo bendrovės „airBaltic“ gautinos sumos ir prekių ženklai. Argumentai dėl užstato nepakankamumo būtų taikomi mutatis mutandis, tad maržą, kurią reikėjo pridėti, turėtų sudaryti 1 000 bazinių taškų. Todėl gauta orientacinė norma būtų 11,91 %, daug didesnė už faktiškai taikytą [6–8] % normą.

| (118) | Atsižvelgdama į visa tai, Komisija mano, kad apdairus rinkos ekonomikos dalyvis antrosios valstybės paskolos bendrovei „airBaltic“ nebūtų suteikęs. |
| --- | --- |

(118)

Atsižvelgdama į visa tai, Komisija mano, kad apdairus rinkos ekonomikos dalyvis antrosios valstybės paskolos bendrovei „airBaltic“ nebūtų suteikęs.

| (119) | Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad 2 priemone bendrovei „airBaltic“ suteiktas nederamas pranašumas. Šis pranašumas pagal pobūdį yra atrankus, nes jį įgijo tik bendrovė „airBaltic“. |
| --- | --- |

(119)

Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad 2 priemone bendrovei „airBaltic“ suteiktas nederamas pranašumas. Šis pranašumas pagal pobūdį yra atrankus, nes jį įgijo tik bendrovė „airBaltic“.

| (120) | Komisija taip pat privalo apsvarstyti, ar 2 priemone galėjo būti iškraipyta konkurencija ir paveikta valstybių narių tarpusavio prekyba dėl to, kad bendrovei „airBaltic“ suteiktas pranašumas prieš konkurentus, kurie valstybės paramos negavo. Regis aišku, kad 2 priemonė galėjo paveikti ES vidaus prekybą ir konkurenciją, nes bendrovė „airBaltic“ konkuruoja su kitomis ES oro transporto bendrovėmis, ypač nuo tada, kai 1993 m. sausio 1 d. pradėtas įgyvendinti trečiasis oro transporto liberalizavimo etapas (trečiasis dokumentų rinkinys). Be to, keliaujant palyginti neilgais atstumais ES, kelionių oru paslaugų srityje yra konkuruojama su kelių ir geležinkelių transportu, tad įtaka galėjo būti daroma ir kelių bei geležinkelių vežėjams. |
| --- | --- |

(120)

Komisija taip pat privalo apsvarstyti, ar 2 priemone galėjo būti iškraipyta konkurencija ir paveikta valstybių narių tarpusavio prekyba dėl to, kad bendrovei „airBaltic“ suteiktas pranašumas prieš konkurentus, kurie valstybės paramos negavo. Regis aišku, kad 2 priemonė galėjo paveikti ES vidaus prekybą ir konkurenciją, nes bendrovė „airBaltic“ konkuruoja su kitomis ES oro transporto bendrovėmis, ypač nuo tada, kai 1993 m. sausio 1 d. pradėtas įgyvendinti trečiasis oro transporto liberalizavimo etapas (trečiasis dokumentų rinkinys). Be to, keliaujant palyginti neilgais atstumais ES, kelionių oru paslaugų srityje yra konkuruojama su kelių ir geležinkelių transportu, tad įtaka galėjo būti daroma ir kelių bei geležinkelių vežėjams.

| (121) | Todėl 2 priemonė suteikė bendrovei „airBaltic“ galimybę tęsti veiklą nepatiriant padarinių, kurių paprastai kyla susiklosčius sunkiai finansinei padėčiai. Remdamasi pirmiau išdėstytomis aplinkybėmis Komisija daro išvadą, kad pagal 2 priemonę bendrovei „airBaltic“ suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(121)

Todėl 2 priemonė suteikė bendrovei „airBaltic“ galimybę tęsti veiklą nepatiriant padarinių, kurių paprastai kyla susiklosčius sunkiai finansinei padėčiai. Remdamasi pirmiau išdėstytomis aplinkybėmis Komisija daro išvadą, kad pagal 2 priemonę bendrovei „airBaltic“ suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

7.2.4.   2011 m. gruodžio 22 d. sutartas kapitalo padidinimas (3 priemonė)

| (122) | Kaip nurodyta pirmiau, pirmajai valstybės paskolai ir pirmai antrosios valstybės paskolos daliai naudoti valstybiniai ištekliai ir tai yra valstybės priemonės. Sprendimą dėl paskolų konvertavimo į kapitalą priėmė Latvijos transporto ministerija, t. y. akcininkė, kuriai nuo 2011 m. lapkričio 30 d. priklausė 99,8 % bendrovės „airBaltic“ akcijų. Todėl 3 priemonei naudoti valstybiniai ištekliai ir tai yra valstybės priemonė. |
| --- | --- |

(122)

Kaip nurodyta pirmiau, pirmajai valstybės paskolai ir pirmai antrosios valstybės paskolos daliai naudoti valstybiniai ištekliai ir tai yra valstybės priemonės. Sprendimą dėl paskolų konvertavimo į kapitalą priėmė Latvijos transporto ministerija, t. y. akcininkė, kuriai nuo 2011 m. lapkričio 30 d. priklausė 99,8 % bendrovės „airBaltic“ akcijų. Todėl 3 priemonei naudoti valstybiniai ištekliai ir tai yra valstybės priemonė.

| (123) | Komisija nesutinka su Latvijos valdžios institucijų nuomone, kad pagal 3 priemonę pagalba nebuvo teikiama. Visų pirma, Komisija pakartoja, kad 7.2.1 skyriuje padarytos išvados galioja ir 3 priemonei. Be to, Komisija mano, kad 3 priemonė buvo suteikta ne 2011 m. gruodžio 22 d. (t. y. tada, kada vyko bendrovės „airBaltic“ akcininkų susirinkimas), bet 2011 m. gruodžio 29 d. – tada, kada valstybė konvertavo savo paskolas. Iš tikrųjų, remiantis Latvijos valdžios institucijų per oficialią tyrimo procedūrą pateikta informacija, pagal galiojusias taisykles BAS ir valstybė turėjo iki 2012 m. sausio 30 d. oficialiai įvykdyti konvertavimą, dėl kurio nuspręsta per bendrovės „airBaltic“ akcininkų susirinkimą. |
| --- | --- |

(123)

Komisija nesutinka su Latvijos valdžios institucijų nuomone, kad pagal 3 priemonę pagalba nebuvo teikiama. Visų pirma, Komisija pakartoja, kad 7.2.1 skyriuje padarytos išvados galioja ir 3 priemonei. Be to, Komisija mano, kad 3 priemonė buvo suteikta ne 2011 m. gruodžio 22 d. (t. y. tada, kada vyko bendrovės „airBaltic“ akcininkų susirinkimas), bet 2011 m. gruodžio 29 d. – tada, kada valstybė konvertavo savo paskolas. Iš tikrųjų, remiantis Latvijos valdžios institucijų per oficialią tyrimo procedūrą pateikta informacija, pagal galiojusias taisykles BAS ir valstybė turėjo iki 2012 m. sausio 30 d. oficialiai įvykdyti konvertavimą, dėl kurio nuspręsta per bendrovės „airBaltic“ akcininkų susirinkimą.

| (124) | Komisija taip pat pažymi, kad 2011 m. gruodžio 29 d. Latvijai galėjo kilti pagrįstų abejonių dėl BAS noro vykdyti savo įsipareigojimus. Iš tikrųjų, BAS jau parodė, kad savo paskolos nekonvertuos: Latvija pati pripažįsta, kad antra antrosios valstybės paskolos dalis, dėl kurios sprendimas priimtas 2011 m. gruodžio 13 d., buvo numatyta būtent tam atvejui, jeigu BAS neįvykdytų savo įsipareigojimų. Be to, nuo 2011 m. lapkričio 30 d. valstybės ir BAS kaip akcininkių padėtis nebebuvo panaši, nes BAS neteko visų bendrovės „airBaltic“ akcijų, išskyrus vieną, o valstybei priklausė 99,8 % bendrovės. |
| --- | --- |

(124)

Komisija taip pat pažymi, kad 2011 m. gruodžio 29 d. Latvijai galėjo kilti pagrįstų abejonių dėl BAS noro vykdyti savo įsipareigojimus. Iš tikrųjų, BAS jau parodė, kad savo paskolos nekonvertuos: Latvija pati pripažįsta, kad antra antrosios valstybės paskolos dalis, dėl kurios sprendimas priimtas 2011 m. gruodžio 13 d., buvo numatyta būtent tam atvejui, jeigu BAS neįvykdytų savo įsipareigojimų. Be to, nuo 2011 m. lapkričio 30 d. valstybės ir BAS kaip akcininkių padėtis nebebuvo panaši, nes BAS neteko visų bendrovės „airBaltic“ akcijų, išskyrus vieną, o valstybei priklausė 99,8 % bendrovės.

| (125) | Atsižvelgdama į šiuos pokyčius, prieš faktiškai konvertuodama valstybės paskolas valstybė turėjo nuspėti arba iš BAS veiksmų bent jau turėjo priežasčių įtarti, kad ši neketina vykdyti savo įsipareigojimų (žr. 35 konstatuojamąją dalį). Be to, kadangi BAS neteko visų bendrovės „airBaltic“ akcijų, išskyrus vieną, Susitarimo 7.4 straipsnyje numatyta taisomoji priemonė, t. y. valstybės teisė nupirkti iš BAS visas bendrovės „airBaltic“ akcijas už 1 LVL, neteko prasmės: valstybė prarado priemonę, kuria galėjo priversti BAS laikytis to, kas buvo susitarta. |
| --- | --- |

(125)

Atsižvelgdama į šiuos pokyčius, prieš faktiškai konvertuodama valstybės paskolas valstybė turėjo nuspėti arba iš BAS veiksmų bent jau turėjo priežasčių įtarti, kad ši neketina vykdyti savo įsipareigojimų (žr. 35 konstatuojamąją dalį). Be to, kadangi BAS neteko visų bendrovės „airBaltic“ akcijų, išskyrus vieną, Susitarimo 7.4 straipsnyje numatyta taisomoji priemonė, t. y. valstybės teisė nupirkti iš BAS visas bendrovės „airBaltic“ akcijas už 1 LVL, neteko prasmės: valstybė prarado priemonę, kuria galėjo priversti BAS laikytis to, kas buvo susitarta.

| (126) | Atsižvelgdama į išdėstytus aspektus, Komisija daro išvadą, kad apdairus rinkos ekonomikos dalyvis savo paskolų nebūtų konvertavęs prieš tai neįsitikinęs, kad kita šalis konvertuos savo paskolą ir skirs piniginę injekciją, ir tomis aplinkybėmis būtų atidžiai įvertinęs kitos šalies motyvaciją vykdyti savo įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(126)

Atsižvelgdama į išdėstytus aspektus, Komisija daro išvadą, kad apdairus rinkos ekonomikos dalyvis savo paskolų nebūtų konvertavęs prieš tai neįsitikinęs, kad kita šalis konvertuos savo paskolą ir skirs piniginę injekciją, ir tomis aplinkybėmis būtų atidžiai įvertinęs kitos šalies motyvaciją vykdyti savo įsipareigojimus.

| (127) | Be to, Komisija pažymi, kad net jeigu BAS būtų laikiusis per akcininkų susirinkimą sudaryto susitarimo, ji nebūtų atgavusi anksčiau turėtos bendrovės „airBaltic“ akcijų dalies. Kad BAS akcijų dalis padidėtų iki 47,2 %, ji būtų turėjusi investuoti daug didesnes sumas, negu sutarta per susirinkimą. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad jeigu valstybė būtų vadovavusis REIP, ji būtų atidžiai įvertinusi, ar BAS investuos dideles pinigų sumas – BAS paskolą ir 37,7 mln. LVL (53,38 mln. EUR) piniginių lėšų, – kad įgytų bendrovės „airBaltic“ akcijų mažumos dalį. |
| --- | --- |

(127)

Be to, Komisija pažymi, kad net jeigu BAS būtų laikiusis per akcininkų susirinkimą sudaryto susitarimo, ji nebūtų atgavusi anksčiau turėtos bendrovės „airBaltic“ akcijų dalies. Kad BAS akcijų dalis padidėtų iki 47,2 %, ji būtų turėjusi investuoti daug didesnes sumas, negu sutarta per susirinkimą. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad jeigu valstybė būtų vadovavusis REIP, ji būtų atidžiai įvertinusi, ar BAS investuos dideles pinigų sumas – BAS paskolą ir 37,7 mln. LVL (53,38 mln. EUR) piniginių lėšų, – kad įgytų bendrovės „airBaltic“ akcijų mažumos dalį.

| (128) | Kaip papildomą argumentą Latvija pateikia paaiškinimą, kad bendrovės BAS įsipareigojimas skirti piniginę injekciją ir konvertuoti BAS paskolą, buvo patvirtintas garantija, kurią suteikė Rusijos verslininkas Vladimiras Antonovas, sutikdamas atlikti reikiamus mokėjimus BAS vardu (35). Tačiau iš Komisijos turimos informacijos yra aišku, kad iš tikrųjų tokia garantija niekada nebuvo suteikta. |
| --- | --- |

(128)

Kaip papildomą argumentą Latvija pateikia paaiškinimą, kad bendrovės BAS įsipareigojimas skirti piniginę injekciją ir konvertuoti BAS paskolą, buvo patvirtintas garantija, kurią suteikė Rusijos verslininkas Vladimiras Antonovas, sutikdamas atlikti reikiamus mokėjimus BAS vardu (35). Tačiau iš Komisijos turimos informacijos yra aišku, kad iš tikrųjų tokia garantija niekada nebuvo suteikta.

| (129) | Latvija taip pat pažymi, kad 2011 m. gruodžio 13 d., kada jai buvo pateiktas verslo planas, kuriame numatyta, kad bendrovė „airBaltic“ vėl pradės veikti pelningai 2015 m., susiklostė Susitarimo 7.2 straipsnyje numatytos prielaidos valstybės paskoloms kapitalizuoti, ir nurodo, kad dėl to sprendimas konvertuoti valstybės paskolas į kapitalą atitiko REIP. Tačiau Komisijos Latvijos argumentai neįtikino, nes planas buvo nebaigtas, ir racionalus privatus rinkos dalyvis juo nebūtų rėmęsis tam, kad skirtų dideles kapitalo injekcijas sunkumų patiriančiai įmonei. |
| --- | --- |

(129)

Latvija taip pat pažymi, kad 2011 m. gruodžio 13 d., kada jai buvo pateiktas verslo planas, kuriame numatyta, kad bendrovė „airBaltic“ vėl pradės veikti pelningai 2015 m., susiklostė Susitarimo 7.2 straipsnyje numatytos prielaidos valstybės paskoloms kapitalizuoti, ir nurodo, kad dėl to sprendimas konvertuoti valstybės paskolas į kapitalą atitiko REIP. Tačiau Komisijos Latvijos argumentai neįtikino, nes planas buvo nebaigtas, ir racionalus privatus rinkos dalyvis juo nebūtų rėmęsis tam, kad skirtų dideles kapitalo injekcijas sunkumų patiriančiai įmonei.

| (130) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad konvertuodama savo paskolas ir padidindama bendrovės „airBaltic“ kapitalą Latvija veikė ne pari passu sąlygomis. Be to, valstybės elgsena neatitiko REIP kriterijaus. Todėl bendrovė „airBaltic“ dėl 3 priemonės įgijo nederamą pranašumą, kuris yra atrankus, nes juo naudojosi tik viena bendrovė. |
| --- | --- |

(130)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad konvertuodama savo paskolas ir padidindama bendrovės „airBaltic“ kapitalą Latvija veikė ne pari passu sąlygomis. Be to, valstybės elgsena neatitiko REIP kriterijaus. Todėl bendrovė „airBaltic“ dėl 3 priemonės įgijo nederamą pranašumą, kuris yra atrankus, nes juo naudojosi tik viena bendrovė.

| (131) | Komisija taip pat privalo apsvarstyti, ar 3 priemone galėjo būti iškraipyta konkurencija ir paveikta valstybių narių tarpusavio prekyba dėl to, kad bendrovei „airBaltic“ suteiktas pranašumas prieš konkurentus, kurie valstybės paramos negavo. 120 konstatuojamojoje dalyje padarytos išvados taikomos mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(131)

Komisija taip pat privalo apsvarstyti, ar 3 priemone galėjo būti iškraipyta konkurencija ir paveikta valstybių narių tarpusavio prekyba dėl to, kad bendrovei „airBaltic“ suteiktas pranašumas prieš konkurentus, kurie valstybės paramos negavo. 120 konstatuojamojoje dalyje padarytos išvados taikomos mutatis mutandis.

| (132) | Todėl Komisija daro išvadą, kad pirmosios valstybės paskolos ir pirmos antrosios valstybės paskolos dalies konvertavimas buvo valstybė pagalba bendrovei „airBaltic“, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(132)

Todėl Komisija daro išvadą, kad pirmosios valstybės paskolos ir pirmos antrosios valstybės paskolos dalies konvertavimas buvo valstybė pagalba bendrovei „airBaltic“, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

7.2.5.   Nulinės atkarpos obligacijos (4 priemonė)

| (133) | Kaip jau nurodyta sprendime pradėti procedūrą, iš 2010 m. balandžio 30 d. sutarties, kurioje įformintas nulinės atkarpos obligacijų pirkimas, yra aišku, kad pirkėjas LVRTC (žr. 38 konstatuojamąją dalį) veikė Latvijos valstybės vardu. Be to, Latvija tvirtino, kad obligacijas LVRTC pirko dėl biudžetinių priežasčių. Todėl aišku, kad 4 priemonei naudoti valstybiniai ištekliai ir kad tai yra valstybės priemonė – Latvija šių dalykų neginčija. |
| --- | --- |

(133)

Kaip jau nurodyta sprendime pradėti procedūrą, iš 2010 m. balandžio 30 d. sutarties, kurioje įformintas nulinės atkarpos obligacijų pirkimas, yra aišku, kad pirkėjas LVRTC (žr. 38 konstatuojamąją dalį) veikė Latvijos valstybės vardu. Be to, Latvija tvirtino, kad obligacijas LVRTC pirko dėl biudžetinių priežasčių. Todėl aišku, kad 4 priemonei naudoti valstybiniai ištekliai ir kad tai yra valstybės priemonė – Latvija šių dalykų neginčija.

| (134) | Per oficialią tyrimo procedūrą Latvija pateikė įrodymų, kad ir valstybė, ir BAS vienodomis sąlygomis įsigijo obligacijų proporcingai savo turimai bendrovės „airBaltic“ akcijų daliai. Be to, paaiškėjo, kad iki 2010 m. balandžio mėn. valstybė neteikė finansavimo bendrovei „airBaltic“, o BAS iki tos datos iš tikrųjų į bendrovę investavo dideles sumas. Pagaliau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad susitarimas dėl obligacijų emisijos priimtas bendrovės BAS ir bendrovės „airBaltic“ vadovybės, kuri dar 2009 m. balandžio ir birželio mėn. pateikė pasiūlymą dėl bendrovės kapitalo padidinimo proporcingai turimoms akcijų dalims, iniciatyva. |
| --- | --- |

(134)

Per oficialią tyrimo procedūrą Latvija pateikė įrodymų, kad ir valstybė, ir BAS vienodomis sąlygomis įsigijo obligacijų proporcingai savo turimai bendrovės „airBaltic“ akcijų daliai. Be to, paaiškėjo, kad iki 2010 m. balandžio mėn. valstybė neteikė finansavimo bendrovei „airBaltic“, o BAS iki tos datos iš tikrųjų į bendrovę investavo dideles sumas. Pagaliau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad susitarimas dėl obligacijų emisijos priimtas bendrovės BAS ir bendrovės „airBaltic“ vadovybės, kuri dar 2009 m. balandžio ir birželio mėn. pateikė pasiūlymą dėl bendrovės kapitalo padidinimo proporcingai turimoms akcijų dalims, iniciatyva.

| (135) | Kaip pažymėta sprendime pradėti procedūrą, Komisija laikosi nuomonės, kad nulinės atkarpos obligacijų pirkimas nėra tipiška apdairaus rinkos dalyvio investicija. Tačiau Komisija pažymi, kad tuo metu Latvija ir BAS buvo pagrindinės bendrovės „airBaltic“ akcininkės ir kad jų investicinius sprendimus reikėtų vertinti būtent iš šios, o ne tik išorės investuotojo, perspektyvos. Iš tikrųjų, panašu, kad racionalu daryti išvadą, kad bendrovės „airBaltic“ savininkai tuo metu siekė ne trumpalaikio pelno, bet norėjo, kad bendrovė išliktų. |
| --- | --- |

(135)

Kaip pažymėta sprendime pradėti procedūrą, Komisija laikosi nuomonės, kad nulinės atkarpos obligacijų pirkimas nėra tipiška apdairaus rinkos dalyvio investicija. Tačiau Komisija pažymi, kad tuo metu Latvija ir BAS buvo pagrindinės bendrovės „airBaltic“ akcininkės ir kad jų investicinius sprendimus reikėtų vertinti būtent iš šios, o ne tik išorės investuotojo, perspektyvos. Iš tikrųjų, panašu, kad racionalu daryti išvadą, kad bendrovės „airBaltic“ savininkai tuo metu siekė ne trumpalaikio pelno, bet norėjo, kad bendrovė išliktų.

| (136) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad Latvija kartu su privačia investuotoja bendrove BAS įsigydama nulinės atkarpos obligacijų veikė kaip apdairi rinkos dalyvė. Todėl Komisija atmeta galimybę, kad 4 priemone suteikta nederamo pranašumo; kitų SESV 107 straipsnio 1 dalyje išvardytų kumuliacinių valstybės pagalbos buvimo sąlygų vertinti nebereikia. |
| --- | --- |

(136)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad Latvija kartu su privačia investuotoja bendrove BAS įsigydama nulinės atkarpos obligacijų veikė kaip apdairi rinkos dalyvė. Todėl Komisija atmeta galimybę, kad 4 priemone suteikta nederamo pranašumo; kitų SESV 107 straipsnio 1 dalyje išvardytų kumuliacinių valstybės pagalbos buvimo sąlygų vertinti nebereikia.

7.2.6.   Banko „Latvijas Krājbanka“ atliktas 2,8 mln. EUR mokėjimas (5 priemonė)

| (137) | 5 priemonė susijusi su banko „Latvijas Krājbanka“2011 m. lapkričio 21 ir 22 d. atliktu 2,8 mln. EUR mokėjimu bendrovei „airBaltic“. Kaip paaiškinta pirmiau (žr. 39 konstatuojamąją dalį), iki FKRK 2011 m. lapkričio 17 d. sprendimo apriboti didesnes negu 100 000 EUR banko operacijas ir 2011 m. lapkričio 21 d. sprendimo sustabdyti visas banko „Latvijas Krājbanka“ operacijas bendrovė „airBaltic“ pateikė tris mokėjimo nurodymus. Latvija mano, kad valstybiniai ištekliai nebuvo naudojami, nes nagrinėjamomis operacijomis pagal bendrovės „airBaltic“ mokėjimo nurodymus turėjo būti atlikti trys mokėjimai IATA tarpuskaitos rūmams, Rygos tarptautiniam oro uostui ir į alternatyvią bendrovės „airBaltic“ sąskaitą kitame banke (žr. 39 konstatuojamąją dalį). Pasak Latvijos, šios banko operacijos vykdytos tik privačiomis bendrovės „airBaltic“ lėšomis. Latvija taip pat tvirtina, kad FKRK sprendimai nėra valstybės sprendimai. |
| --- | --- |

(137)

5 priemonė susijusi su banko „Latvijas Krājbanka“2011 m. lapkričio 21 ir 22 d. atliktu 2,8 mln. EUR mokėjimu bendrovei „airBaltic“. Kaip paaiškinta pirmiau (žr. 39 konstatuojamąją dalį), iki FKRK 2011 m. lapkričio 17 d. sprendimo apriboti didesnes negu 100 000 EUR banko operacijas ir 2011 m. lapkričio 21 d. sprendimo sustabdyti visas banko „Latvijas Krājbanka“ operacijas bendrovė „airBaltic“ pateikė tris mokėjimo nurodymus. Latvija mano, kad valstybiniai ištekliai nebuvo naudojami, nes nagrinėjamomis operacijomis pagal bendrovės „airBaltic“ mokėjimo nurodymus turėjo būti atlikti trys mokėjimai IATA tarpuskaitos rūmams, Rygos tarptautiniam oro uostui ir į alternatyvią bendrovės „airBaltic“ sąskaitą kitame banke (žr. 39 konstatuojamąją dalį). Pasak Latvijos, šios banko operacijos vykdytos tik privačiomis bendrovės „airBaltic“ lėšomis. Latvija taip pat tvirtina, kad FKRK sprendimai nėra valstybės sprendimai.

| (138) | Latvija paaiškino, kad lėšos pervestos pagal mokėjimo nurodymus, kuriuos bendrovė „airBaltic“ pateikė iki 2011 m. lapkričio 21 d. FKRK įsakymo sustabdyti banko „Latvijas Krājbanka“ veiklą. „Latvijas Krājbanka“ operacijas įvykdė 2011 m. lapkričio 25 ir 30 d. |
| --- | --- |

(138)

Latvija paaiškino, kad lėšos pervestos pagal mokėjimo nurodymus, kuriuos bendrovė „airBaltic“ pateikė iki 2011 m. lapkričio 21 d. FKRK įsakymo sustabdyti banko „Latvijas Krājbanka“ veiklą. „Latvijas Krājbanka“ operacijas įvykdė 2011 m. lapkričio 25 ir 30 d.

| (139) | Be to, remiantis 2000 m. birželio 1 d. FKRK įstatymu, FKRK priimdamas sprendimus neprivalo atsižvelgti į jokius kitų valdžios institucijų reikalavimus arba nurodymus. Be to, FKRK finansavimas nepriklauso nuo valstybės, nes FKRK veikla finansuojama iš Latvijos finansų ir kapitalo rinkose veikiančių šalių įmokų. Remiantis galiojančiais teisės aktais taip pat yra aišku, kad valstybė nesikiša, kai FKRK naudojasi priverstinio vykdymo įgaliojimais ir teisėmis, susijusiais su jos atliekama kredito įstaigų priežiūra. |
| --- | --- |

(139)

Be to, remiantis 2000 m. birželio 1 d. FKRK įstatymu, FKRK priimdamas sprendimus neprivalo atsižvelgti į jokius kitų valdžios institucijų reikalavimus arba nurodymus. Be to, FKRK finansavimas nepriklauso nuo valstybės, nes FKRK veikla finansuojama iš Latvijos finansų ir kapitalo rinkose veikiančių šalių įmokų. Remiantis galiojančiais teisės aktais taip pat yra aišku, kad valstybė nesikiša, kai FKRK naudojasi priverstinio vykdymo įgaliojimais ir teisėmis, susijusiais su jos atliekama kredito įstaigų priežiūra.

| (140) | Remdamasi turimais įrodymais Komisija mano, kad FKRK paskirti patikėtiniai veikė nepriklausomai nuo valstybės, todėl galimybę, kad jų veiksmai prilygsta Latvijos veiksmams, reikėtų atmesti. |
| --- | --- |

(140)

Remdamasi turimais įrodymais Komisija mano, kad FKRK paskirti patikėtiniai veikė nepriklausomai nuo valstybės, todėl galimybę, kad jų veiksmai prilygsta Latvijos veiksmams, reikėtų atmesti.

| (141) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad pagal 5 priemonę valstybės pagalba, kaip ji suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nebuvo teikiama. |
| --- | --- |

(141)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad pagal 5 priemonę valstybės pagalba, kaip ji suprantama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nebuvo teikiama.

7.2.7.   Bendrovės „Taurus“ 5 mln. EUR reikalavimo perdavimas bendrovei „airBaltic“ (6 priemonė)

| (142) | Vėliau 2012 m. liepos 18 d. gautame skunde minima investuotojų prievolė pagal Susitarimo 7.4 straipsnį už 1 LVL tam tikromis aplinkybėmis perduoti valstybei arba jos paskirtai bendrovei visus neapmokėtus reikalavimus, kurie kyla iš antrosios sindikuotos paskolos (žr. 42 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(142)

Vėliau 2012 m. liepos 18 d. gautame skunde minima investuotojų prievolė pagal Susitarimo 7.4 straipsnį už 1 LVL tam tikromis aplinkybėmis perduoti valstybei arba jos paskirtai bendrovei visus neapmokėtus reikalavimus, kurie kyla iš antrosios sindikuotos paskolos (žr. 42 konstatuojamąją dalį).

| (143) | Pagal Susitarimo 7.4 straipsnį bendrovė „Taurus“ už 1 LVL perleido Latvijai 5 mln. EUR reikalavimą prieš bendrovę „airBaltic“. Tada Latvija perleido reikalavimą bendrovei „airBaltic“. |
| --- | --- |

(143)

Pagal Susitarimo 7.4 straipsnį bendrovė „Taurus“ už 1 LVL perleido Latvijai 5 mln. EUR reikalavimą prieš bendrovę „airBaltic“. Tada Latvija perleido reikalavimą bendrovei „airBaltic“.

| (144) | Dėl likusių reikalavimų, kurie sudarė 30 mln. LVL (42,47 mln. EUR) ir kurie turėjo būti pakeisti antrąja sindikuota paskola, Latvijos valdžios institucijos 2012 m. vasario 9 d. raštu paprašė investuotojų jai perleisti atitinkamus reikalavimus, kiekvieną jų už 1 LVL. Be to, Latvija Rygos regioniniame teisme iškėlė bylą trims investuotojams, siekdama priversti juos vykdyti Susitarimo 7.4 straipsnį. Latvija nurodė ketinanti šiuos reikalavimus taip pat perduoti bendrovei „airBaltic“. |
| --- | --- |

(144)

Dėl likusių reikalavimų, kurie sudarė 30 mln. LVL (42,47 mln. EUR) ir kurie turėjo būti pakeisti antrąja sindikuota paskola, Latvijos valdžios institucijos 2012 m. vasario 9 d. raštu paprašė investuotojų jai perleisti atitinkamus reikalavimus, kiekvieną jų už 1 LVL. Be to, Latvija Rygos regioniniame teisme iškėlė bylą trims investuotojams, siekdama priversti juos vykdyti Susitarimo 7.4 straipsnį. Latvija nurodė ketinanti šiuos reikalavimus taip pat perduoti bendrovei „airBaltic“.

| (145) | Latvija tvirtina, kad 5 mln. reikalavimo perleidimas bendrovei „airBaltic“ buvo specialioji priemonė, skirta valstybės finansiniams interesams apsaugoti, ir kad ją reikėtų vertinti pagal Susitarimą kaip pari passu priemonę, taigi valstybės pagalbos buvimo faktą reikėtų atmesti. |
| --- | --- |

(145)

Latvija tvirtina, kad 5 mln. reikalavimo perleidimas bendrovei „airBaltic“ buvo specialioji priemonė, skirta valstybės finansiniams interesams apsaugoti, ir kad ją reikėtų vertinti pagal Susitarimą kaip pari passu priemonę, taigi valstybės pagalbos buvimo faktą reikėtų atmesti.

| (146) | Komisija pažymi, kad iš Susitarimo 7.4 straipsnio yra aišku, kad atitinkami reikalavimai turėjo būti perleisti arba perduoti valstybei arba jos paskirtai bendrovei už 1 LVL sumą. Todėl, kadangi sprendimą perleisti 5 mln. EUR reikalavimą bendrovei „airBaltic“ priėmė valstybė, šis sprendimas yra valstybės sprendimas, ir jam naudoti valstybiniai ištekliai. |
| --- | --- |

(146)

Komisija pažymi, kad iš Susitarimo 7.4 straipsnio yra aišku, kad atitinkami reikalavimai turėjo būti perleisti arba perduoti valstybei arba jos paskirtai bendrovei už 1 LVL sumą. Todėl, kadangi sprendimą perleisti 5 mln. EUR reikalavimą bendrovei „airBaltic“ priėmė valstybė, šis sprendimas yra valstybės sprendimas, ir jam naudoti valstybiniai ištekliai.

| (147) | Per oficialią tyrimo procedūrą paaiškėjo, kad sutartys dėl sindikuotų paskolų niekada nebuvo pasirašytos. Tačiau iš Latvijos pateiktų įrodymų matyti, kad teismai pripažino, jog Susitarimo nuostatos, pagal kurias privatūs investuotojai privalėjo perleisti valstybei arba jos paskirtai bendrovei iš antrosios sindikuotos paskolos kylančius reikalavimus, galioja. |
| --- | --- |

(147)

Per oficialią tyrimo procedūrą paaiškėjo, kad sutartys dėl sindikuotų paskolų niekada nebuvo pasirašytos. Tačiau iš Latvijos pateiktų įrodymų matyti, kad teismai pripažino, jog Susitarimo nuostatos, pagal kurias privatūs investuotojai privalėjo perleisti valstybei arba jos paskirtai bendrovei iš antrosios sindikuotos paskolos kylančius reikalavimus, galioja.

| (148) | Šiuo klausimu Latvija pažymi, kad remiantis keliais Latvijos teismų sprendimais 5 mln. EUR reikalavimo pareiškėjas neturi teisės prašyti grąžinti šią sumą, bet gali tik reikalauti bendrovės „airBaltic“ akcijų, atitinkančių 5 mln. EUR avansinį mokėjimą į bendrovės akcinį kapitalą. Kadangi valstybei jau priklausė 99,8 % bendrovės „airBaltic“ akcijų, Latvija tvirtina, kad teisė į papildomas akcijas valstybei prasmingos ekonominės vertės neturėjo. |
| --- | --- |

(148)

Šiuo klausimu Latvija pažymi, kad remiantis keliais Latvijos teismų sprendimais 5 mln. EUR reikalavimo pareiškėjas neturi teisės prašyti grąžinti šią sumą, bet gali tik reikalauti bendrovės „airBaltic“ akcijų, atitinkančių 5 mln. EUR avansinį mokėjimą į bendrovės akcinį kapitalą. Kadangi valstybei jau priklausė 99,8 % bendrovės „airBaltic“ akcijų, Latvija tvirtina, kad teisė į papildomas akcijas valstybei prasmingos ekonominės vertės neturėjo.

| (149) | Komisija pažymi, priešingai tam, ką teigia Latvija, kad, nors teismai pripažino valstybės teisę perimti iš antrosios sindikuotos paskolos kylančius reikalavimus pagal Susitarimo 7.4 straipsnį, tai nereiškia, kad Latvija privalėjo perleisti šį reikalavimą bendrovei „airBaltic“. Komisija pažymi, kad apdairus rinkos ekonomikos dalyvis šio reikalavimo nebūtų perleidęs bendrovei „airBaltic“ už 1 LVL. Latvija nepateikė įrodymų, kodėl valstybei buvo naudingiau reikalavimą perduoti bendrovei „airBaltic“ negu išlaikyti jį arba panaudoti kuriems nors kitiems tikslams. Perleidusi šį reikalavimą, Latvija bendrovę pastatė į palankesnę padėtį palyginti su jos konkurentais. |
| --- | --- |

(149)

Komisija pažymi, priešingai tam, ką teigia Latvija, kad, nors teismai pripažino valstybės teisę perimti iš antrosios sindikuotos paskolos kylančius reikalavimus pagal Susitarimo 7.4 straipsnį, tai nereiškia, kad Latvija privalėjo perleisti šį reikalavimą bendrovei „airBaltic“. Komisija pažymi, kad apdairus rinkos ekonomikos dalyvis šio reikalavimo nebūtų perleidęs bendrovei „airBaltic“ už 1 LVL. Latvija nepateikė įrodymų, kodėl valstybei buvo naudingiau reikalavimą perduoti bendrovei „airBaltic“ negu išlaikyti jį arba panaudoti kuriems nors kitiems tikslams. Perleidusi šį reikalavimą, Latvija bendrovę pastatė į palankesnę padėtį palyginti su jos konkurentais.

| (150) | Be to, Komisija nesutinka su Latvijos valdžios institucijų argumentais ir pažymi, kad bet kokia papildoma bendrovės „airBaltic“ akcijų dalis valstybei būtų davusi papildomos naudos, net jei ji būtų ir maža, todėl pagalbos buvimo fakto negalima atmesti (36). Be to, perleisdama reikalavimą bendrovei „airBaltic“ valstybė atsisakė ne tik reikalavimo, bet ir visų teisių į [5–7] % jam taikomas palūkanas. |
| --- | --- |

(150)

Be to, Komisija nesutinka su Latvijos valdžios institucijų argumentais ir pažymi, kad bet kokia papildoma bendrovės „airBaltic“ akcijų dalis valstybei būtų davusi papildomos naudos, net jei ji būtų ir maža, todėl pagalbos buvimo fakto negalima atmesti (36). Be to, perleisdama reikalavimą bendrovei „airBaltic“ valstybė atsisakė ne tik reikalavimo, bet ir visų teisių į [5–7] % jam taikomas palūkanas.

| (151) | Baigdama Latvija tvirtina, kad pagal valstybės pagalbos teisės aktus reikia laikyti, kad 6 priemonė buvo suteikta 2011 m. spalio 3 d., t. y. tada, kada pasirašytas Susitarimas, kartu su 1, 2 ir 3 priemonėmis. |
| --- | --- |

(151)

Baigdama Latvija tvirtina, kad pagal valstybės pagalbos teisės aktus reikia laikyti, kad 6 priemonė buvo suteikta 2011 m. spalio 3 d., t. y. tada, kada pasirašytas Susitarimas, kartu su 1, 2 ir 3 priemonėmis.

| (152) | Komisija pakartoja 7.2.1 skyriuje padarytas išvadas, kad 2011 m. spalio 3 d. sudarydama Susitarimą valstybė nežinojo, ar jai reikės pasinaudoti Susitarimo 7.4 straipsniu. Be to, reikalavimų, kuriems taikoma ta nuostata, valstybė neprivalėjo perleisti bendrovei „airBaltic“. |
| --- | --- |

(152)

Komisija pakartoja 7.2.1 skyriuje padarytas išvadas, kad 2011 m. spalio 3 d. sudarydama Susitarimą valstybė nežinojo, ar jai reikės pasinaudoti Susitarimo 7.4 straipsniu. Be to, reikalavimų, kuriems taikoma ta nuostata, valstybė neprivalėjo perleisti bendrovei „airBaltic“.

| (153) | Pagaliau Komisija pažymi, kad Latvija nepagrindė savo argumento, kad Susitarimo 7.4 straipsnio tikslas buvo apsaugoti valstybės investiciją bendrovėje „airBaltic“, kad valstybė nepatirtų jokios žalos, jeigu BAS neįvykdytų savo įsipareigojimų. |
| --- | --- |

(153)

Pagaliau Komisija pažymi, kad Latvija nepagrindė savo argumento, kad Susitarimo 7.4 straipsnio tikslas buvo apsaugoti valstybės investiciją bendrovėje „airBaltic“, kad valstybė nepatirtų jokios žalos, jeigu BAS neįvykdytų savo įsipareigojimų.

| (154) | Taigi, Komisija daro išvadą, kad suteikdama 6 priemonę valstybė veikė ne kaip rinkos ekonomikos investuotoja ir ši operacija nebuvo pari passu 1, 2 ir 3 priemonėms. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad 6 priemone bendrovei „airBaltic“ suteiktas nederamas pranašumas. Šis pranašumas pagal pobūdį buvo atrankus, nes jį įgijo tik bendrovė „airBaltic“. |
| --- | --- |

(154)

Taigi, Komisija daro išvadą, kad suteikdama 6 priemonę valstybė veikė ne kaip rinkos ekonomikos investuotoja ir ši operacija nebuvo pari passu 1, 2 ir 3 priemonėms. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad 6 priemone bendrovei „airBaltic“ suteiktas nederamas pranašumas. Šis pranašumas pagal pobūdį buvo atrankus, nes jį įgijo tik bendrovė „airBaltic“.

| (155) | Dėl 120 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių yra tikėtina, kad 6 priemonė galėjo iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

(155)

Dėl 120 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių yra tikėtina, kad 6 priemonė galėjo iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

| (156) | Remdamasi pirmiau išdėstytais argumentais, Komisija daro išvadą, kad 6 priemone bendrovei „airBaltic“ buvo suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(156)

Remdamasi pirmiau išdėstytais argumentais, Komisija daro išvadą, kad 6 priemone bendrovei „airBaltic“ buvo suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

7.2.8.   Išvada dėl pagalbos buvimo

| (157) | Komisija daro išvadą, kad dėl pirmiau nurodytų priežasčių 1, 4 ir 5 priemonėmis valstybės pagalba nebuvo teikiama. |
| --- | --- |

(157)

Komisija daro išvadą, kad dėl pirmiau nurodytų priežasčių 1, 4 ir 5 priemonėmis valstybės pagalba nebuvo teikiama.

| (158) | Tačiau Komisija mano, kad 2, 3 ir 6 priemonės yra valstybės pagalba bendrovei „airBaltic“. Norėdama nustatyti bendrovei „airBaltic“ jau išmokėtos valstybės pagalbos sumą, Komisija pažymi, kad 3 priemonę sudaro 16 mln. LVL (22,65 mln. EUR) pirmosios valstybės paskolos ir 41,6 mln. LVL (58,89 mln. EUR) pirmos antrosios valstybės paskolos dalies kapitalizavimas. Prie šios sumos reikėtų pridėti antrą antrosios valstybės paskolos dalį, 25,4 mln. LVL (35,96 mln. EUR), kuri buvo suteikta bendrovei „airBaltic“2012 m. gruodžio 14 d., t. y. likusiąją 2 priemonės dalį, kuri nebuvo kapitalizuota, ir 5 mln. EUR, kurie perleisti bendrovei „airBaltic“ kaip 6 priemonė. Todėl bendrovei „airBaltic“ suteikta valstybės pagalba iš viso sudaro apie 86,53 mln. LVL (122,51 mln. EUR). |
| --- | --- |

(158)

Tačiau Komisija mano, kad 2, 3 ir 6 priemonės yra valstybės pagalba bendrovei „airBaltic“. Norėdama nustatyti bendrovei „airBaltic“ jau išmokėtos valstybės pagalbos sumą, Komisija pažymi, kad 3 priemonę sudaro 16 mln. LVL (22,65 mln. EUR) pirmosios valstybės paskolos ir 41,6 mln. LVL (58,89 mln. EUR) pirmos antrosios valstybės paskolos dalies kapitalizavimas. Prie šios sumos reikėtų pridėti antrą antrosios valstybės paskolos dalį, 25,4 mln. LVL (35,96 mln. EUR), kuri buvo suteikta bendrovei „airBaltic“2012 m. gruodžio 14 d., t. y. likusiąją 2 priemonės dalį, kuri nebuvo kapitalizuota, ir 5 mln. EUR, kurie perleisti bendrovei „airBaltic“ kaip 6 priemonė. Todėl bendrovei „airBaltic“ suteikta valstybės pagalba iš viso sudaro apie 86,53 mln. LVL (122,51 mln. EUR).

7.3.   PAGALBOS TEISĖTUMAS

| (159) | SESV 108 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad valstybė narė negali įgyvendinti valstybės pagalbos priemonės tol, kol Komisija nepriima sprendimo, kuriuo tai būtų leidžiama. |
| --- | --- |

(159)

SESV 108 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad valstybė narė negali įgyvendinti valstybės pagalbos priemonės tol, kol Komisija nepriima sprendimo, kuriuo tai būtų leidžiama.

| (160) | Komisija pažymi, kad Latvija suteikė 2, 3 ir 6 priemones bendrovei „airBaltic“ nepranešusi apie jas Komisijai, kad ši galėtų jas patvirtinti. Komisija apgailestauja, kad Latvija nesilaikė neveikimo sąlygos ir taip pažeidė savo įsipareigojimą pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(160)

Komisija pažymi, kad Latvija suteikė 2, 3 ir 6 priemones bendrovei „airBaltic“ nepranešusi apie jas Komisijai, kad ši galėtų jas patvirtinti. Komisija apgailestauja, kad Latvija nesilaikė neveikimo sąlygos ir taip pažeidė savo įsipareigojimą pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį.

| (161) | Dėl Latvijos valdžios institucijų ketinimo suteikti bendrovei „airBaltic“ 30 mln. EUR pagal sindikuotą paskolą ir 6 priemonę, Komisija primena Latvijos valdžios institucijų pareigą pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį tinkamu laiku informuoti Komisiją apie ketinimus suteikti pagalbą, kad ši galėtų pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(161)

Dėl Latvijos valdžios institucijų ketinimo suteikti bendrovei „airBaltic“ 30 mln. EUR pagal sindikuotą paskolą ir 6 priemonę, Komisija primena Latvijos valdžios institucijų pareigą pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį tinkamu laiku informuoti Komisiją apie ketinimus suteikti pagalbą, kad ši galėtų pateikti savo pastabas.

7.4.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

| (162) | 2, 3 ir 6 priemonių aspektų, kurie yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, suderinamumą reikia vertinti atsižvelgiant į to straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytas išimtis. Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, atsižvelgiant į priemonių pobūdį ir į bendrovės „airBaltic“ sunkumus, vieninteliai svarbūs suderinamumo kriterijai – tai SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyti pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti kriterijai, taikomi remiantis sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis, ypač jų nuostatomis dėl restruktūrizavimo pagalbos. |
| --- | --- |

(162)

2, 3 ir 6 priemonių aspektų, kurie yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, suderinamumą reikia vertinti atsižvelgiant į to straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytas išimtis. Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, atsižvelgiant į priemonių pobūdį ir į bendrovės „airBaltic“ sunkumus, vieninteliai svarbūs suderinamumo kriterijai – tai SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyti pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti kriterijai, taikomi remiantis sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis, ypač jų nuostatomis dėl restruktūrizavimo pagalbos.

| (163) | Iš pradžių Latvijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad nė viena šių priemonių valstybės pagalba nėra teikiama. Tačiau atsižvelgdama į Komisijos sprendime pradėti procedūrą iškeltas abejones, Latvija pateikė argumentų dėl suderinamumo ir nurodė, kad priemonės yra suderinama restruktūrizavimo pagalba. |
| --- | --- |

(163)

Iš pradžių Latvijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad nė viena šių priemonių valstybės pagalba nėra teikiama. Tačiau atsižvelgdama į Komisijos sprendime pradėti procedūrą iškeltas abejones, Latvija pateikė argumentų dėl suderinamumo ir nurodė, kad priemonės yra suderinama restruktūrizavimo pagalba.

| (164) | Visų pirma, 2013 m. gruodžio mėn. Latvija pateikė atnaujintą restruktūrizavimo planą, kuris buvo papildytas 2014 m. sausio 28 d., vasario 28 d. ir kovo 24 d. pateikta informacija. Latvija pažymi, kad bendrovės „airBaltic“ restruktūrizavimas prasidėjo 2011 m. balandžio 18 d., kai bendrovės vadovybei pateiktas pirmasis planas. Pirmajame plane, kuris buvo pateiktas Komisijai, pažymėtos kai kurios silpnosios bendrovės „airBaltic“ sritys ir numatyta, kad bendrovei reikalingas apie [175–185] mln. EUR akcinis kapitalas, kad bendrovė galėtų atnaujinti savo orlaivių parką ir galėtų veiksmingai konkuruoti su pigių skrydžių bendrovėmis. Latvija tvirtina, kad iki 2011 m. balandžio mėn. buvo imtasi keleto veiksmų, įskaitant tai, kad uždarytas bendrovės „airBaltic“ centras Vilniuje, atsisakyta maršrutų, ir taip pradėtas bendrovės „airBaltic“ restruktūrizavimo procesas. Siekiant užtikrinti, kad bendrovė „airBaltic“ vėl veiktų pelningai, vėlesniu etapu sukurtas išsamus priemonių rinkinys pajamų, veiklos, tinklo, orlaivių parko, bendros organizacinės struktūros klausimams spręsti (planas „reShape“). |
| --- | --- |

(164)

Visų pirma, 2013 m. gruodžio mėn. Latvija pateikė atnaujintą restruktūrizavimo planą, kuris buvo papildytas 2014 m. sausio 28 d., vasario 28 d. ir kovo 24 d. pateikta informacija. Latvija pažymi, kad bendrovės „airBaltic“ restruktūrizavimas prasidėjo 2011 m. balandžio 18 d., kai bendrovės vadovybei pateiktas pirmasis planas. Pirmajame plane, kuris buvo pateiktas Komisijai, pažymėtos kai kurios silpnosios bendrovės „airBaltic“ sritys ir numatyta, kad bendrovei reikalingas apie [175–185] mln. EUR akcinis kapitalas, kad bendrovė galėtų atnaujinti savo orlaivių parką ir galėtų veiksmingai konkuruoti su pigių skrydžių bendrovėmis. Latvija tvirtina, kad iki 2011 m. balandžio mėn. buvo imtasi keleto veiksmų, įskaitant tai, kad uždarytas bendrovės „airBaltic“ centras Vilniuje, atsisakyta maršrutų, ir taip pradėtas bendrovės „airBaltic“ restruktūrizavimo procesas. Siekiant užtikrinti, kad bendrovė „airBaltic“ vėl veiktų pelningai, vėlesniu etapu sukurtas išsamus priemonių rinkinys pajamų, veiklos, tinklo, orlaivių parko, bendros organizacinės struktūros klausimams spręsti (planas „reShape“).

| (165) | Pirmas planas buvo parengtas 2011 m., jame numatyti pagrindiniai finansiniai restruktūrizavimo aspektai. Pasak Latvijos, dėl to sudarytas Susitarimas ir pagaliau 2012 m. kovo mėn. parengtas planas „reShape“. |
| --- | --- |

(165)

Pirmas planas buvo parengtas 2011 m., jame numatyti pagrindiniai finansiniai restruktūrizavimo aspektai. Pasak Latvijos, dėl to sudarytas Susitarimas ir pagaliau 2012 m. kovo mėn. parengtas planas „reShape“.

| (166) | Šie Latvijos argumentai bus vertinami tolesniuose skyriuose. |
| --- | --- |

(166)

Šie Latvijos argumentai bus vertinami tolesniuose skyriuose.

7.4.1.   Tinkamumas

| (167) | Pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 33 punktą tik sunkumų patiriančios įmonės, kaip apibrėžta sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9–13 punktuose, gali gauti restruktūrizavimo pagalbą. Komisija jau padarė išvadą, kad bendrovė „airBaltic“ buvo sunkumų patirianti įmonė bent nuo 2011 m. (žr. 87 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(167)

Pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 33 punktą tik sunkumų patiriančios įmonės, kaip apibrėžta sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9–13 punktuose, gali gauti restruktūrizavimo pagalbą. Komisija jau padarė išvadą, kad bendrovė „airBaltic“ buvo sunkumų patirianti įmonė bent nuo 2011 m. (žr. 87 konstatuojamąją dalį).

| (168) | Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 12 punkte nurodyta, kad naujai įsteigta įmonė negali gauti sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos, net jei jos pradinė finansinė padėtis yra netvirta. Apskritai įmonė laikoma naujai įsteigta trejus pirmuosius savo veiklos metus konkrečioje veiklos srityje. Bendrovė „airBaltic“ įsteigta 1995 m., ir jos negalima laikyti naujai įsteigta. Be to bendrovė „airBaltic“ nepriklauso verslo grupei, kaip apibrėžta sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punkte. |
| --- | --- |

(168)

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 12 punkte nurodyta, kad naujai įsteigta įmonė negali gauti sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos, net jei jos pradinė finansinė padėtis yra netvirta. Apskritai įmonė laikoma naujai įsteigta trejus pirmuosius savo veiklos metus konkrečioje veiklos srityje. Bendrovė „airBaltic“ įsteigta 1995 m., ir jos negalima laikyti naujai įsteigta. Be to bendrovė „airBaltic“ nepriklauso verslo grupei, kaip apibrėžta sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punkte.

| (169) | Todėl Komisija daro išvadą, kad bendrovė „airBaltic“ gali gauti restruktūrizavimo pagalbą. |
| --- | --- |

(169)

Todėl Komisija daro išvadą, kad bendrovė „airBaltic“ gali gauti restruktūrizavimo pagalbą.

7.4.2.   Restruktūrizavimo plano tinkamumas

| (170) | Komisija pažymi, kad bendrovės „airBaltic“ restruktūrizavimas prasidėjo 2011 m. balandžio mėn., kai bendrovės vadovybė parengė pirmąjį restruktūrizavimo planą. Šiame plane daugiausia dėmesio skirta orlaivių parko optimizavimui ir poreikiui pakeisti bendrovės orlaivius efektyvesniais lėktuvais – tai yra vienas svarbiausių ir vėlesnio plano „ReShape“ punktų. Tuo pat metu uždarytas centras Vilniuje. Po kelių savaičių, [...] atlikus vertinimą, bendrovės „airBaltic“ vadovybė į planą įtraukė ketinimą darbuotojų skaičių sumažinti [8–12] %. |
| --- | --- |

(170)

Komisija pažymi, kad bendrovės „airBaltic“ restruktūrizavimas prasidėjo 2011 m. balandžio mėn., kai bendrovės vadovybė parengė pirmąjį restruktūrizavimo planą. Šiame plane daugiausia dėmesio skirta orlaivių parko optimizavimui ir poreikiui pakeisti bendrovės orlaivius efektyvesniais lėktuvais – tai yra vienas svarbiausių ir vėlesnio plano „ReShape“ punktų. Tuo pat metu uždarytas centras Vilniuje. Po kelių savaičių, [...] atlikus vertinimą, bendrovės „airBaltic“ vadovybė į planą įtraukė ketinimą darbuotojų skaičių sumažinti [8–12] %.

| (171) | 2011 m. planas atnaujintas pirmiau paminėtu planu „reShape“ ir oficialiai patvirtintas pirmąjį 2012 m. ketvirtį. Kaip pažymėta 164 konstatuojamojoje dalyje, 2013 m. gruodžio mėn. Latvijos valdžios institucijos pateikė Komisijai restruktūrizavimo planą, kuriuo buvo atnaujintas planas „reShape“. |
| --- | --- |

(171)

2011 m. planas atnaujintas pirmiau paminėtu planu „reShape“ ir oficialiai patvirtintas pirmąjį 2012 m. ketvirtį. Kaip pažymėta 164 konstatuojamojoje dalyje, 2013 m. gruodžio mėn. Latvijos valdžios institucijos pateikė Komisijai restruktūrizavimo planą, kuriuo buvo atnaujintas planas „reShape“.

| (172) | Komisija pažymi, kad 2011 m. balandžio mėn. restruktūrizavimo plane išdėstyti pagrindiniai bendrovės „airBaltic“ poreikiai. Nors planas nebuvo iki galo išplėtotas, jis tapo pirmąja priemone bendrovės „airBaltic“ restruktūrizavimo poreikiams nustatyti ir užtikrinti, kad ji vėl taptų gyvybinga. Be to, juo remiantis parengtas planas „reShape“ – tuo metu, kai pasirašytas Susitarimas (t. y. 2011 m. spalio 3 d.), jis buvo rengiamas ir buvo užbaigtas 2012 m. kovo mėn. |
| --- | --- |

(172)

Komisija pažymi, kad 2011 m. balandžio mėn. restruktūrizavimo plane išdėstyti pagrindiniai bendrovės „airBaltic“ poreikiai. Nors planas nebuvo iki galo išplėtotas, jis tapo pirmąja priemone bendrovės „airBaltic“ restruktūrizavimo poreikiams nustatyti ir užtikrinti, kad ji vėl taptų gyvybinga. Be to, juo remiantis parengtas planas „reShape“ – tuo metu, kai pasirašytas Susitarimas (t. y. 2011 m. spalio 3 d.), jis buvo rengiamas ir buvo užbaigtas 2012 m. kovo mėn.

| (173) | Ankstesnėje savo praktikoje Komisija pripažino, kad restruktūrizavimo planai yra rengiami laikui bėgant ir pradinius planus laikė esant pradiniu restruktūrizavimo laikotarpio etapu. Pavyzdžiui, sprendime Varvaressos
   (37) Komisija laikėsi nuomonės, kad 2006–2009 m. šiai bendrovei suteiktas priemones reikia vertinti kaip ilgesnio restruktūrizavimo proceso dalį, remiantis 2009 m. restruktūrizavimo planu (skirtu 2006–2011 m. laikotarpiui). Kaip ir bendrovės „airBaltic“ atveju, 2009 m. bendrovės „Varvaressos“ restruktūrizavimo planas parengtas nuo 2006 m. plėtojant strateginį ir verslo planą. |
| --- | --- |

(173)

Ankstesnėje savo praktikoje Komisija pripažino, kad restruktūrizavimo planai yra rengiami laikui bėgant ir pradinius planus laikė esant pradiniu restruktūrizavimo laikotarpio etapu. Pavyzdžiui, sprendime Varvaressos
   (37) Komisija laikėsi nuomonės, kad 2006–2009 m. šiai bendrovei suteiktas priemones reikia vertinti kaip ilgesnio restruktūrizavimo proceso dalį, remiantis 2009 m. restruktūrizavimo planu (skirtu 2006–2011 m. laikotarpiui). Kaip ir bendrovės „airBaltic“ atveju, 2009 m. bendrovės „Varvaressos“ restruktūrizavimo planas parengtas nuo 2006 m. plėtojant strateginį ir verslo planą.

7.4.3.   Ilgalaikio gyvybingumo sugrąžinimas

| (174) | Pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 34 punktą restruktūrizavimo pagalba turi būti suteikiama tik įgyvendinus restruktūrizavimo planą, o jį visais individualios pagalbos atvejais turi patvirtinti Komisija. 35 punkte paaiškinama, kad restruktūrizavimo planas, kurio trukmė turi būti kaip galima trumpesnė, per pagrįstą laikotarpį ir remiantis realiomis būsimų veiklos sąlygų prielaidomis turi atkurti įmonės ilgalaikį gyvybingumą. |
| --- | --- |

(174)

Pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 34 punktą restruktūrizavimo pagalba turi būti suteikiama tik įgyvendinus restruktūrizavimo planą, o jį visais individualios pagalbos atvejais turi patvirtinti Komisija. 35 punkte paaiškinama, kad restruktūrizavimo planas, kurio trukmė turi būti kaip galima trumpesnė, per pagrįstą laikotarpį ir remiantis realiomis būsimų veiklos sąlygų prielaidomis turi atkurti įmonės ilgalaikį gyvybingumą.

| (175) | Pagal 36 punktą plane turi būti apibūdintos aplinkybės, dėl kurių bendrovė pateko į sunkią padėtį, ir atsižvelgiama į rinkos dabartinę padėtį bei ateities perspektyvas ir pateikiami geriausios ir blogiausios situacijos scenarijai. |
| --- | --- |

(175)

Pagal 36 punktą plane turi būti apibūdintos aplinkybės, dėl kurių bendrovė pateko į sunkią padėtį, ir atsižvelgiama į rinkos dabartinę padėtį bei ateities perspektyvas ir pateikiami geriausios ir blogiausios situacijos scenarijai.

| (176) | Planas turi padėti pasiekti tokią apyvartą, kuri leistų bendrovei po restruktūrizavimo padengti visas sąnaudas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansinius privalomuosius mokėjimus. Laukiamo kapitalo grąžos turi pakakti restruktūrizuotai įmonei konkuruoti rinkoje, pasinaudojant savo pranašumais (37 punktas). |
| --- | --- |

(176)

Planas turi padėti pasiekti tokią apyvartą, kuri leistų bendrovei po restruktūrizavimo padengti visas sąnaudas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansinius privalomuosius mokėjimus. Laukiamo kapitalo grąžos turi pakakti restruktūrizuotai įmonei konkuruoti rinkoje, pasinaudojant savo pranašumais (37 punktas).

| (177) | Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo plane apibūdinamos aplinkybės, dėl kurių bendrovei „airBaltic“ kilo sunkumų; jas daugiausia sukėlė 2008–2009 m. pasaulinė ekonomikos krizė, kuri stipriai paveikė Baltijos regioną, taip pat ir oro transporto sektorių. |
| --- | --- |

(177)

Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo plane apibūdinamos aplinkybės, dėl kurių bendrovei „airBaltic“ kilo sunkumų; jas daugiausia sukėlė 2008–2009 m. pasaulinė ekonomikos krizė, kuri stipriai paveikė Baltijos regioną, taip pat ir oro transporto sektorių.

| (178) | Be to, restruktūrizavimo plane aiškinama, kad dėl anksčiau vykdytos komercinės strategijos bei keleto bendrovės „airBaltic“ ankstesnės vadovybės sprendimų bendrovės sunkumai dar padidėjo. Visų pirma, dėl komercinės bendrovės „airBaltic“ strategijos restruktūrizavimo plane pabrėžiama, kad anksčiau daugiausia dėmesio skirta tik plėtrai, ne pelningumui, todėl bendrovė patyrė ypač didelių išlaidų. Sąnaudos dar labai išaugo dėl orlaivių parko, kurį sudarė keturių skirtingų rūšių orlaiviai, ir dėl didelių orlaivių nuomos sąnaudų. Maršrutai buvo atidaromi tinkamai neįvertinus jų pelningumo, ir daugelis jų buvo nuostolingi. |
| --- | --- |

(178)

Be to, restruktūrizavimo plane aiškinama, kad dėl anksčiau vykdytos komercinės strategijos bei keleto bendrovės „airBaltic“ ankstesnės vadovybės sprendimų bendrovės sunkumai dar padidėjo. Visų pirma, dėl komercinės bendrovės „airBaltic“ strategijos restruktūrizavimo plane pabrėžiama, kad anksčiau daugiausia dėmesio skirta tik plėtrai, ne pelningumui, todėl bendrovė patyrė ypač didelių išlaidų. Sąnaudos dar labai išaugo dėl orlaivių parko, kurį sudarė keturių skirtingų rūšių orlaiviai, ir dėl didelių orlaivių nuomos sąnaudų. Maršrutai buvo atidaromi tinkamai neįvertinus jų pelningumo, ir daugelis jų buvo nuostolingi.

| (179) | Restruktūrizavimo planas parengtas 5 metų restruktūrizavimo laikotarpiui, kuris pradėtas skaičiuoti nuo 2011 m. balandžio mėn.; jame numatoma grąžinti ilgalaikį bendrovės „airBaltic“ gyvybingumą ne vėliau kaip iki 2016 m. balandžio mėn., nors blogiausiu atveju yra tikimasi, kad bendrovė „airBaltic“ vėl taps pelninga 2014 m. Taigi, restruktūrizavimo trukmė yra ne ilgesnė kaip 5 metai ir atitinka ankstesniais atvejais keleivinio oro transporto srityje taikytą praktiką (38). Iš tikrųjų, Komisija nuosekliai laikėsi nuomonės, kad esamomis ekonominėmis aplinkybėmis svarbu vengti vien trumpalaikės apyvartos ir verčiau stengtis sukurti tvirtą pagrindą augimui ateityje. Tokiu atveju reikalingas veiklos ir paslaugų teikimo stabilizavimas užtruks kelerius metus. |
| --- | --- |

(179)

Restruktūrizavimo planas parengtas 5 metų restruktūrizavimo laikotarpiui, kuris pradėtas skaičiuoti nuo 2011 m. balandžio mėn.; jame numatoma grąžinti ilgalaikį bendrovės „airBaltic“ gyvybingumą ne vėliau kaip iki 2016 m. balandžio mėn., nors blogiausiu atveju yra tikimasi, kad bendrovė „airBaltic“ vėl taps pelninga 2014 m. Taigi, restruktūrizavimo trukmė yra ne ilgesnė kaip 5 metai ir atitinka ankstesniais atvejais keleivinio oro transporto srityje taikytą praktiką (38). Iš tikrųjų, Komisija nuosekliai laikėsi nuomonės, kad esamomis ekonominėmis aplinkybėmis svarbu vengti vien trumpalaikės apyvartos ir verčiau stengtis sukurti tvirtą pagrindą augimui ateityje. Tokiu atveju reikalingas veiklos ir paslaugų teikimo stabilizavimas užtruks kelerius metus.

| (180) | Restruktūrizavimo plane pabrėžiama, kad bendrovės „airBaltic“ komercinė strategija yra keičiama – bendrovė „airBaltic“ siekia tapti hibridine oro transporto bendrove: orientuotis į pelningesnius keleivius teikdama daugumą paslaugų, kurias siūlo tinklui priklausantys vežėjai, ir kartu stengtis užtikrinti sąnaudų efektyvumą, kurį paprastai pasiekia pigių skrydžių bendrovės. Naujoji bendrovės vadovybė jau yra nemažai pažengusi įgyvendindama šią strategiją nuo 2011 m. spalio mėn. Be to, restruktūrizavimo plane numatytos trijų rūšių restruktūrizavimo priemonės: i) esamų operacijų pajamų ir sąnaudų optimizavimas; ii) tinklo pertvarkymas, koreguojant skrydžių kryptis, dažnumą ir laiką, siekiant optimizuoti kiekvieno maršruto RASK ir CASK rodiklius (39); iii) tinklo ir orlaivių parko optimizavimas, siekiant peržiūrėti tinklą ir orlaivių parko dydį ir jį apibrėžti. Iš viso sumanyta 13 iniciatyvų pajamų klausimams ir 13 iniciatyvų sąnaudų klausimams spręsti, taip pat sumanytos dvi papildomos tinklo pertvarkymo ir orlaivių parko atnaujinimo iniciatyvos. |
| --- | --- |

(180)

Restruktūrizavimo plane pabrėžiama, kad bendrovės „airBaltic“ komercinė strategija yra keičiama – bendrovė „airBaltic“ siekia tapti hibridine oro transporto bendrove: orientuotis į pelningesnius keleivius teikdama daugumą paslaugų, kurias siūlo tinklui priklausantys vežėjai, ir kartu stengtis užtikrinti sąnaudų efektyvumą, kurį paprastai pasiekia pigių skrydžių bendrovės. Naujoji bendrovės vadovybė jau yra nemažai pažengusi įgyvendindama šią strategiją nuo 2011 m. spalio mėn. Be to, restruktūrizavimo plane numatytos trijų rūšių restruktūrizavimo priemonės: i) esamų operacijų pajamų ir sąnaudų optimizavimas; ii) tinklo pertvarkymas, koreguojant skrydžių kryptis, dažnumą ir laiką, siekiant optimizuoti kiekvieno maršruto RASK ir CASK rodiklius (39); iii) tinklo ir orlaivių parko optimizavimas, siekiant peržiūrėti tinklą ir orlaivių parko dydį ir jį apibrėžti. Iš viso sumanyta 13 iniciatyvų pajamų klausimams ir 13 iniciatyvų sąnaudų klausimams spręsti, taip pat sumanytos dvi papildomos tinklo pertvarkymo ir orlaivių parko atnaujinimo iniciatyvos.

| (181) | Dėl orlaivių parko optimizavimo Komisija pažymi, kad įvairus ir senstantis bendrovės „airBaltic“ orlaivių parkas ne taip efektyviai vartoja degalus, jam reikia daugiau priežiūros palyginti su konkurentų orlaivių parkais, dėl to auga sąnaudos. 2012 ir 2013 m. bendrovė „airBaltic“ nusprendė naudoti tik dalį turimų orlaivių, kad sumažintų sąnaudas. 2013 m., kad iš dalies kompensuotų prarastus pajėgumus dėl „Fokker“ ir „Boeing 757“ parkų atsisakymo, bendrovė „airBaltic“ savo orlaivių parką papildė „Q400 Bombardier“ lėktuvais. Be to, siekdama pakeisti savo orlaivių parką, iš naujo derėjosi dėl nuomos palankesnėmis sąlygomis, kol bus gautas naujasis „Bombardier CS300“ [...] arba [...]. Iki 2014 m. pabaigos bendrovė „airBaltic“ naudos 25 orlaivius, šį lygį išlaikys iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos 2016 m. Bendrai tariant, restruktūrizavimo laikotarpiu orlaivių parkas bus sumažintas 27 %. |
| --- | --- |

(181)

Dėl orlaivių parko optimizavimo Komisija pažymi, kad įvairus ir senstantis bendrovės „airBaltic“ orlaivių parkas ne taip efektyviai vartoja degalus, jam reikia daugiau priežiūros palyginti su konkurentų orlaivių parkais, dėl to auga sąnaudos. 2012 ir 2013 m. bendrovė „airBaltic“ nusprendė naudoti tik dalį turimų orlaivių, kad sumažintų sąnaudas. 2013 m., kad iš dalies kompensuotų prarastus pajėgumus dėl „Fokker“ ir „Boeing 757“ parkų atsisakymo, bendrovė „airBaltic“ savo orlaivių parką papildė „Q400 Bombardier“ lėktuvais. Be to, siekdama pakeisti savo orlaivių parką, iš naujo derėjosi dėl nuomos palankesnėmis sąlygomis, kol bus gautas naujasis „Bombardier CS300“ [...] arba [...]. Iki 2014 m. pabaigos bendrovė „airBaltic“ naudos 25 orlaivius, šį lygį išlaikys iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos 2016 m. Bendrai tariant, restruktūrizavimo laikotarpiu orlaivių parkas bus sumažintas 27 %.

| (182) | Dėl tinklo pertvarkymo Komisija pažymi, kad 2013 m. naujasis tinklas uždirbo papildomus [16–21] LVL ([22,7–29,8] mln. EUR) C1 lygmeniu (40), palyginti su praėjusiais metais, inter alia, dėl to, kad atsisakyta nepelningų maršrutų (pvz., [...]) ir sumažintas skrydžių dažnumas ([...] [...], [...] ir [...]). |
| --- | --- |

(182)

Dėl tinklo pertvarkymo Komisija pažymi, kad 2013 m. naujasis tinklas uždirbo papildomus [16–21] LVL ([22,7–29,8] mln. EUR) C1 lygmeniu (40), palyginti su praėjusiais metais, inter alia, dėl to, kad atsisakyta nepelningų maršrutų (pvz., [...]) ir sumažintas skrydžių dažnumas ([...] [...], [...] ir [...]).

| (183) | Prie pajamų iniciatyvų priskiriamas naujų mokesčių struktūrų įvedimas arba bagažo mokesčio struktūros optimizavimas. Be to, bus skatinama registruotis internetu, o lėktuvų įgulų nariams ir pardavimo padalinio darbuotojams bus taikomas lankstus atlygis. Prie sąnaudų iniciatyvų priskiriamos naujos derybos dėl degalų kainų su esamais tiekėjais ir naujos derybos dėl variklių patikros ir remonto sutarčių, nuomos optimizavimas ir angarų sąnaudų bei įgulos nakvynių viešbučiuose sąnaudų mažinimas. Taip pat bus iš naujo deramasi dėl sutarčių su antžeminio aptarnavimo paslaugų teikėjais. |
| --- | --- |

(183)

Prie pajamų iniciatyvų priskiriamas naujų mokesčių struktūrų įvedimas arba bagažo mokesčio struktūros optimizavimas. Be to, bus skatinama registruotis internetu, o lėktuvų įgulų nariams ir pardavimo padalinio darbuotojams bus taikomas lankstus atlygis. Prie sąnaudų iniciatyvų priskiriamos naujos derybos dėl degalų kainų su esamais tiekėjais ir naujos derybos dėl variklių patikros ir remonto sutarčių, nuomos optimizavimas ir angarų sąnaudų bei įgulos nakvynių viešbučiuose sąnaudų mažinimas. Taip pat bus iš naujo deramasi dėl sutarčių su antžeminio aptarnavimo paslaugų teikėjais.

| (184) | Dauguma pirmesnėse dalyse aptartų restruktūrizavimo priemonių jau įgyvendintos. Dėl pajamų optimizavimo ir sąnaudų mažinimo iniciatyvų, taip pat dėl orlaivių parko atnaujinimo ir tinklo pertvarkymo 2012 m. pabaigoje bendrovės „airBaltic“ EBIT buvo neigiamas ir siekė 30 mln. LVL (42,47 mln. EUR), nors biudžete buvo numatytas 38 mln. LVL (53,8 mln. EUR) neigiamas EBIT. 2013 m. neigiamas EBIT sumažintas iki 7,7 mln. LVL (10,9 mln. EUR) ir taip pat buvo geresnis negu planuota. Tikimasi, kad bendrovė 2014 m. išlygins nuostolius ir nuo tada veiks pelningai, jos EBIT 2014 m. pasieks [1–3] mln. LVL ([1,4–4,2 mln. EUR)], o 2016 m. – [9–12] mln. LVL ([12,8–17] mln. EUR). Tikimasi, kad nuosavo kapitalo grąža 2014 m. bus [3–6] %, o 2016 m. – [18–21] %. |
| --- | --- |

(184)

Dauguma pirmesnėse dalyse aptartų restruktūrizavimo priemonių jau įgyvendintos. Dėl pajamų optimizavimo ir sąnaudų mažinimo iniciatyvų, taip pat dėl orlaivių parko atnaujinimo ir tinklo pertvarkymo 2012 m. pabaigoje bendrovės „airBaltic“ EBIT buvo neigiamas ir siekė 30 mln. LVL (42,47 mln. EUR), nors biudžete buvo numatytas 38 mln. LVL (53,8 mln. EUR) neigiamas EBIT. 2013 m. neigiamas EBIT sumažintas iki 7,7 mln. LVL (10,9 mln. EUR) ir taip pat buvo geresnis negu planuota. Tikimasi, kad bendrovė 2014 m. išlygins nuostolius ir nuo tada veiks pelningai, jos EBIT 2014 m. pasieks [1–3] mln. LVL ([1,4–4,2 mln. EUR)], o 2016 m. – [9–12] mln. LVL ([12,8–17] mln. EUR). Tikimasi, kad nuosavo kapitalo grąža 2014 m. bus [3–6] %, o 2016 m. – [18–21] %.

| (185) | Restruktūrizavimo plane pateikiamos patikslintos, patikimomis prielaidomis pagrįstos finansinės prognozės realistiniam, pesimistiniam ir optimistiniam scenarijams. Pavyzdžiui, pagal realistinį scenarijų daroma prielaida, kad rinkos augimas sudarys [6–8] %, dėl to bendrovės „airBaltic“ augimas 2014 m. sumažės iki [1–3] %, o 2015 ir 2016 m. – iki [2–4] %, infliacijos lygis bus [1–3] % per metus, degalų kainos didės nuo [950–1 000] USD/t 2014 m. iki [1 000–1 050] USD/t 2016 m. Apkrovos koeficientas svyruos nuo [69–71] % 2014 m. iki [71–75] % 2016 m. Pagal šį scenarijų dėl šių iniciatyvų bendrovė „airBaltic“ 2014 m. galės išlyginti nuostolius (jos EBIT bus [1–3] mln. LVL ([1,4–4,2 mln. EUR)] ir po to veiks pelningai, jos EBIT 2015 m. bus [6–9] mln. LVL ([8,5–12,8] mln. EUR) o 2016 m. [9–12] mln. LVL ([12,8–17] mln. EUR). |
| --- | --- |

(185)

Restruktūrizavimo plane pateikiamos patikslintos, patikimomis prielaidomis pagrįstos finansinės prognozės realistiniam, pesimistiniam ir optimistiniam scenarijams. Pavyzdžiui, pagal realistinį scenarijų daroma prielaida, kad rinkos augimas sudarys [6–8] %, dėl to bendrovės „airBaltic“ augimas 2014 m. sumažės iki [1–3] %, o 2015 ir 2016 m. – iki [2–4] %, infliacijos lygis bus [1–3] % per metus, degalų kainos didės nuo [950–1 000] USD/t 2014 m. iki [1 000–1 050] USD/t 2016 m. Apkrovos koeficientas svyruos nuo [69–71] % 2014 m. iki [71–75] % 2016 m. Pagal šį scenarijų dėl šių iniciatyvų bendrovė „airBaltic“ 2014 m. galės išlyginti nuostolius (jos EBIT bus [1–3] mln. LVL ([1,4–4,2 mln. EUR)] ir po to veiks pelningai, jos EBIT 2015 m. bus [6–9] mln. LVL ([8,5–12,8] mln. EUR) o 2016 m. [9–12] mln. LVL ([12,8–17] mln. EUR).

| (186) | Pagal visus scenarijus bendrovės „airBaltic“ EBIT iki 2016 m. taps teigiamas ir svyruos nuo [10–15] mln. LVL ([14,2–21,3] mln. EUR) pagal optimistinį scenarijų iki [5–10] mln. LVL ([7,1–14,2] mln. EUR) pagal pesimistinį scenarijų. Taip pat atlikta scenarijų jautrumo analizė, siekiant įvertinti riziką ir galimą jos poveikį iki 2016 m., ypač atsižvelgiant į valiutos riziką (USD kurso palyginti su LVL ir EUR padidėjimą ir (arba) sumažėjimą) ir apkrovos koeficientų, degalų rinkos kainos, pelningumo ir keleivių skaičiaus pokyčius. |
| --- | --- |

(186)

Pagal visus scenarijus bendrovės „airBaltic“ EBIT iki 2016 m. taps teigiamas ir svyruos nuo [10–15] mln. LVL ([14,2–21,3] mln. EUR) pagal optimistinį scenarijų iki [5–10] mln. LVL ([7,1–14,2] mln. EUR) pagal pesimistinį scenarijų. Taip pat atlikta scenarijų jautrumo analizė, siekiant įvertinti riziką ir galimą jos poveikį iki 2016 m., ypač atsižvelgiant į valiutos riziką (USD kurso palyginti su LVL ir EUR padidėjimą ir (arba) sumažėjimą) ir apkrovos koeficientų, degalų rinkos kainos, pelningumo ir keleivių skaičiaus pokyčius.

| (187) | Komisija įvertino restruktūrizavimo planą ir mano, kad jis turėtų padėti bendrovei „airBaltic“ ne vėliau kaip iki 2016 m. balandžio mėn. susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą. Restruktūrizavimo plane pateiktas išsamus aplinkybių, dėl kurių bendrovei „airBaltic“ kilo sunkumų, įvertinimas; į šias aplinkybes deramai atsižvelgiama numatant restruktūrizavimo priemones, kurias sudaro pajamų ir sąnaudų iniciatyvos bei tinklo pertvarkymo ir orlaivių parko atnaujinimo iniciatyvos. |
| --- | --- |

(187)

Komisija įvertino restruktūrizavimo planą ir mano, kad jis turėtų padėti bendrovei „airBaltic“ ne vėliau kaip iki 2016 m. balandžio mėn. susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą. Restruktūrizavimo plane pateiktas išsamus aplinkybių, dėl kurių bendrovei „airBaltic“ kilo sunkumų, įvertinimas; į šias aplinkybes deramai atsižvelgiama numatant restruktūrizavimo priemones, kurias sudaro pajamų ir sąnaudų iniciatyvos bei tinklo pertvarkymo ir orlaivių parko atnaujinimo iniciatyvos.

| (188) | Be to, Komisija mano, kad Latvijos pateiktame restruktūrizavimo plane įvairių restruktūrizavimo priemonių poveikis deramai kiekybiškai įvertintas, prielaidos yra pakankamos ir keleivinio oro transporto sektoriui tinkamos, o numatytas gyvybingumo lygis yra tinkamas pagal visus scenarijus visą restruktūrizavimo laikotarpį. Jautrumo analizė yra tinkama, iš jos matyti, kad nagrinėjamų veiksnių poveikis EBIT bus nedidelis. |
| --- | --- |

(188)

Be to, Komisija mano, kad Latvijos pateiktame restruktūrizavimo plane įvairių restruktūrizavimo priemonių poveikis deramai kiekybiškai įvertintas, prielaidos yra pakankamos ir keleivinio oro transporto sektoriui tinkamos, o numatytas gyvybingumo lygis yra tinkamas pagal visus scenarijus visą restruktūrizavimo laikotarpį. Jautrumo analizė yra tinkama, iš jos matyti, kad nagrinėjamų veiksnių poveikis EBIT bus nedidelis.

| (189) | Todėl atsižvelgdama į svarbias restruktūrizavimo priemones, kurių buvo imtasi, ir pažangą, kuri iki šiol padaryta, Komisija mano, kad restruktūrizavimo planas padės bendrovei „airBaltic“ susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį. |
| --- | --- |

(189)

Todėl atsižvelgdama į svarbias restruktūrizavimo priemones, kurių buvo imtasi, ir pažangą, kuri iki šiol padaryta, Komisija mano, kad restruktūrizavimo planas padės bendrovei „airBaltic“ susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį.

| (190) | Be to, iš Latvijos pateiktų įrodymų matyti, kad bendrovė „airBaltic“ šiuo metu vykdo restruktūrizavimo plane nustatytus uždavinius, o tai yra dar vienas plano patikimumo požymis. |
| --- | --- |

(190)

Be to, iš Latvijos pateiktų įrodymų matyti, kad bendrovė „airBaltic“ šiuo metu vykdo restruktūrizavimo plane nustatytus uždavinius, o tai yra dar vienas plano patikimumo požymis.

7.4.4.   Nepagrįstų konkurencijos iškraipymų vengimas (kompensacinės priemonės)

| (191) | Pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38 punktą, siekiant užtikrinti, kad neigiamas poveikis prekybos sąlygoms būtų sumažintas iki priimtino lygio, reikia imtis kompensacinių priemonių. Tokias priemones gali sudaryti turto išpardavimas, pajėgumų arba dalyvavimo rinkoje sumažinimas ir įėjimo į konkrečias rinkas kliūčių sumažinimas (39 punktas). |
| --- | --- |

(191)

Pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38 punktą, siekiant užtikrinti, kad neigiamas poveikis prekybos sąlygoms būtų sumažintas iki priimtino lygio, reikia imtis kompensacinių priemonių. Tokias priemones gali sudaryti turto išpardavimas, pajėgumų arba dalyvavimo rinkoje sumažinimas ir įėjimo į konkrečias rinkas kliūčių sumažinimas (39 punktas).

| (192) | Šiuo atžvilgiu nuostolingos veiklos nutraukimas, kas, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, bet kokiu atveju būtų būtina, kompensacinių priemonių įvertinimo tikslais nebus laikomi pajėgumų ar dalyvavimo rinkoje sumažinimu (40 punktas). |
| --- | --- |

(192)

Šiuo atžvilgiu nuostolingos veiklos nutraukimas, kas, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, bet kokiu atveju būtų būtina, kompensacinių priemonių įvertinimo tikslais nebus laikomi pajėgumų ar dalyvavimo rinkoje sumažinimu (40 punktas).

| (193) | Kaip kompensacinę priemonę Latvija siūlo bendrovei „airBaltic“ nutraukti skrydžius pelningais maršrutais, kad sumažėtų pajėgumas, ir atsisakyti laiko tarpsnių koordinuojamuose oro uostuose. |
| --- | --- |

(193)

Kaip kompensacinę priemonę Latvija siūlo bendrovei „airBaltic“ nutraukti skrydžius pelningais maršrutais, kad sumažėtų pajėgumas, ir atsisakyti laiko tarpsnių koordinuojamuose oro uostuose.

| (194) | Restruktūrizavimo plane numatyta atsisakyti ne tik nepelningų maršrutų – to reikia norint sugrąžinti gyvybingumą – bet ir 14 pelningų maršrutų (41) vertinant pagal išlaidas padengiančių pajamų kategoriją C1. Pagal Komisijos praktiką maršrutai yra laikomi pelningais, jeigu praėjusiais metais jų išlaidas padengiančių pajamų kategorija C1 iki maršruto atsisakymo buvo teigiama (42). Apskaičiuojant C1 rodiklį atsižvelgiama į kiekvieno konkretaus maršruto skrydžio, keleivių ir platinimo sąnaudas (t. y. kintamąsias sąnaudas). C1 rodiklis yra tinkamas, nes jį apskaičiuojant atsižvelgiama į visas tiesiogiai su aptariamu maršrutu susijusias sąnaudas. Iš maršrutų, kurių C1 rodiklis yra teigiamas, dengiamos ne tik maršruto kintamosios sąnaudos, bet ir pastoviosios bendrovės sąnaudos. |
| --- | --- |

(194)

Restruktūrizavimo plane numatyta atsisakyti ne tik nepelningų maršrutų – to reikia norint sugrąžinti gyvybingumą – bet ir 14 pelningų maršrutų (41) vertinant pagal išlaidas padengiančių pajamų kategoriją C1. Pagal Komisijos praktiką maršrutai yra laikomi pelningais, jeigu praėjusiais metais jų išlaidas padengiančių pajamų kategorija C1 iki maršruto atsisakymo buvo teigiama (42). Apskaičiuojant C1 rodiklį atsižvelgiama į kiekvieno konkretaus maršruto skrydžio, keleivių ir platinimo sąnaudas (t. y. kintamąsias sąnaudas). C1 rodiklis yra tinkamas, nes jį apskaičiuojant atsižvelgiama į visas tiesiogiai su aptariamu maršrutu susijusias sąnaudas. Iš maršrutų, kurių C1 rodiklis yra teigiamas, dengiamos ne tik maršruto kintamosios sąnaudos, bet ir pastoviosios bendrovės sąnaudos.

| (195) | Dėl pajėgumų restruktūrizavimo plane numatoma, kad 2011 m. balandžio mėn. bendrus bendrovės pajėgumus sudarė [5–5,5] mlrd. keleivių vietų vienam kilometrui pasiūla; tikimasi, kad 2016 m. balandžio mėn., restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje, bendrovės „airBaltic“ pajėgumus sudarys [4–4,5] mlrd. keleivių vietų vienam kilometrui pasiūla, t. y. pajėgumai bus [17–20] % mažesni. Komisija šiuo atžvilgiu pažymi, kad viena pagrindinių priemonių stengiantis sugrąžinti ilgalaikį gyvybingumą bus orlaivių parko sumažinimas nuo 34 orlaivių 2011 m. balandžio mėn. iki 25 orlaivių 2014 m. pabaigoje, jų skaičius toks liks iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos 2016 m. balandžio mėn. (žr. 181 konstatuojamąją dalį). Vertinant tik pelningus maršrutus, pajėgumai bus sumažinti [7–10] %. |
| --- | --- |

(195)

Dėl pajėgumų restruktūrizavimo plane numatoma, kad 2011 m. balandžio mėn. bendrus bendrovės pajėgumus sudarė [5–5,5] mlrd. keleivių vietų vienam kilometrui pasiūla; tikimasi, kad 2016 m. balandžio mėn., restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje, bendrovės „airBaltic“ pajėgumus sudarys [4–4,5] mlrd. keleivių vietų vienam kilometrui pasiūla, t. y. pajėgumai bus [17–20] % mažesni. Komisija šiuo atžvilgiu pažymi, kad viena pagrindinių priemonių stengiantis sugrąžinti ilgalaikį gyvybingumą bus orlaivių parko sumažinimas nuo 34 orlaivių 2011 m. balandžio mėn. iki 25 orlaivių 2014 m. pabaigoje, jų skaičius toks liks iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos 2016 m. balandžio mėn. (žr. 181 konstatuojamąją dalį). Vertinant tik pelningus maršrutus, pajėgumai bus sumažinti [7–10] %.

| (196) | Be to, Komisija pažymi, kad bendrovė „airBaltic“ atsisakė keleto maršrutų, kuriais skrydžiai vykdyti iš visiškai koordinuojamų [...] oro uostų (43). Dėl to 2011 ir 2012 m. atsisakyta [...] laiko tarpsnių visiškai koordinuojamuose oro uostuose, todėl konkuruojančios oro transporto bendrovės įgijo naujų verslo galimybių vykdyti skrydžius iš šių oro uostų ir į juos bei užsiimti intensyvesne veikla tuose oro uostuose. |
| --- | --- |

(196)

Be to, Komisija pažymi, kad bendrovė „airBaltic“ atsisakė keleto maršrutų, kuriais skrydžiai vykdyti iš visiškai koordinuojamų [...] oro uostų (43). Dėl to 2011 ir 2012 m. atsisakyta [...] laiko tarpsnių visiškai koordinuojamuose oro uostuose, todėl konkuruojančios oro transporto bendrovės įgijo naujų verslo galimybių vykdyti skrydžius iš šių oro uostų ir į juos bei užsiimti intensyvesne veikla tuose oro uostuose.

| (197) | Vertindama, ar kompensacinės priemonės yra tinkamos, Komisija atsižvelgs į rinkos struktūrą ir konkurencijos sąlygas, taip siekdama užtikrinti, kad tokia priemonė nepablogins rinkos struktūros (sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 39 punktas). Kompensacinės priemonės turi būti proporcingos pagalbos iškreipiančiam poveikiui ir ypač įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai rinkoje arba rinkose. Sumažinimo laipsnis turi būti įvertinamas kiekvienu atveju atskirai (sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktas). |
| --- | --- |

(197)

Vertindama, ar kompensacinės priemonės yra tinkamos, Komisija atsižvelgs į rinkos struktūrą ir konkurencijos sąlygas, taip siekdama užtikrinti, kad tokia priemonė nepablogins rinkos struktūros (sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 39 punktas). Kompensacinės priemonės turi būti proporcingos pagalbos iškreipiančiam poveikiui ir ypač įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai rinkoje arba rinkose. Sumažinimo laipsnis turi būti įvertinamas kiekvienu atveju atskirai (sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktas).

| (198) | Komisija pažymi, kad „airBaltic“ yra labai maža Europos aviacijos rinkos dalyvė, jai tenka 0,5 % viso Europos oro transporto sektoriuje sukuriamo produkto. |
| --- | --- |

(198)

Komisija pažymi, kad „airBaltic“ yra labai maža Europos aviacijos rinkos dalyvė, jai tenka 0,5 % viso Europos oro transporto sektoriuje sukuriamo produkto.

| (199) | Be to, Komisija mano, kad bendrovės „airBaltic“ pajėgumų sumažinimas [7–10] % nėra mažas, turint galvoje tai, kad bendrovė „airBaltic“ yra santykinai nedidelė palyginti su Europos oro transporto sektoriaus našumo pajėgumais ir sukuriamu produktu pagal keleivių skaičių. Tokio nedidelio vežėjo kaip bendrovė „airBaltic“ tolesnis orlaivių parko ir pajėgumų mažinimas galėtų kelti pavojų, kad nepavyks sugrąžinti ilgalaikio gyvybingumo, nors konkurentams jokių prasmingų rinkos galimybių nebūtų suteikta. Be to, nors bendrovė „airBaltic“ yra didžiausia Latvijos oro transporto bendrovė, jos rinkos dalis Rygoje sumažės nuo [65–70] % 2011 m. iki [55–60] % 2016 m. |
| --- | --- |

(199)

Be to, Komisija mano, kad bendrovės „airBaltic“ pajėgumų sumažinimas [7–10] % nėra mažas, turint galvoje tai, kad bendrovė „airBaltic“ yra santykinai nedidelė palyginti su Europos oro transporto sektoriaus našumo pajėgumais ir sukuriamu produktu pagal keleivių skaičių. Tokio nedidelio vežėjo kaip bendrovė „airBaltic“ tolesnis orlaivių parko ir pajėgumų mažinimas galėtų kelti pavojų, kad nepavyks sugrąžinti ilgalaikio gyvybingumo, nors konkurentams jokių prasmingų rinkos galimybių nebūtų suteikta. Be to, nors bendrovė „airBaltic“ yra didžiausia Latvijos oro transporto bendrovė, jos rinkos dalis Rygoje sumažės nuo [65–70] % 2011 m. iki [55–60] % 2016 m.

| (200) | Be to, Komisija pažymi, kad Latvija yra regione, kuris priklauso remtiniems regionams pagal SESV sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą (44). Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 56 punkte nurodoma, kad leidimo suteikti pagalbą sąlygos remiamose vietovėse gali būti ne tokios griežtos kompensacinių priemonių įgyvendinimo ir pagalbos gavėjo indėlio dydžio atžvilgiu. Tais atvejais, kai pajėgumų ar dalyvavimo rinkoje sumažinimas atrodo tinkamiausia priemone siekiant išvengti nederamo konkurencijos iškraipymo, remiamose vietovėse būtinas sumažinimas bus mažesnis nei neremiamose vietovėse, jei tai pateisinama regioninės plėtros poreikiais. |
| --- | --- |

(200)

Be to, Komisija pažymi, kad Latvija yra regione, kuris priklauso remtiniems regionams pagal SESV sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą (44). Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 56 punkte nurodoma, kad leidimo suteikti pagalbą sąlygos remiamose vietovėse gali būti ne tokios griežtos kompensacinių priemonių įgyvendinimo ir pagalbos gavėjo indėlio dydžio atžvilgiu. Tais atvejais, kai pajėgumų ar dalyvavimo rinkoje sumažinimas atrodo tinkamiausia priemone siekiant išvengti nederamo konkurencijos iškraipymo, remiamose vietovėse būtinas sumažinimas bus mažesnis nei neremiamose vietovėse, jei tai pateisinama regioninės plėtros poreikiais.

| (201) | Vertindama siūlomų kompensacinių priemonių tinkamumą Komisija taip pat atsižvelgė į šio atvejo ypatumus, Latvijos periferinę geografinę padėtį ir jos susisiekimo su likusia Europos Sąjungos dalimi galimybes. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad didžiojoje Latvijos geležinkelių sistemos dalyje yra naudojama rusiška geležinkelio vėžė, kuri yra platesnė negu daugumoje ES šalių naudojama standartinė vėžė, todėl kyla sąveikumo su kaimyninėmis ES šalimis problemų. Jūrų transporto sektoriuje galimybės pakeisti oro transportą, ypač keleivinį, taip pat ribotos. Baigdama Komisija pažymi, kad artimiausi tarptautiniai oro uostai, kuriuos galima pasiekti sausumos transportu, yra Vilniaus ir Talino oro uostai, esantys už maždaug 300 km nuo Rygos, todėl nėra patogūs alternatyvūs susisiekimo centrai, ypač verslo keleiviams. |
| --- | --- |

(201)

Vertindama siūlomų kompensacinių priemonių tinkamumą Komisija taip pat atsižvelgė į šio atvejo ypatumus, Latvijos periferinę geografinę padėtį ir jos susisiekimo su likusia Europos Sąjungos dalimi galimybes. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad didžiojoje Latvijos geležinkelių sistemos dalyje yra naudojama rusiška geležinkelio vėžė, kuri yra platesnė negu daugumoje ES šalių naudojama standartinė vėžė, todėl kyla sąveikumo su kaimyninėmis ES šalimis problemų. Jūrų transporto sektoriuje galimybės pakeisti oro transportą, ypač keleivinį, taip pat ribotos. Baigdama Komisija pažymi, kad artimiausi tarptautiniai oro uostai, kuriuos galima pasiekti sausumos transportu, yra Vilniaus ir Talino oro uostai, esantys už maždaug 300 km nuo Rygos, todėl nėra patogūs alternatyvūs susisiekimo centrai, ypač verslo keleiviams.

| (202) | Todėl Komisija mano, kad bendrovės „airBaltic“ pritaikytos kompensacinės priemonės, t. y. pajėgumų sumažinimas [7–10] % ir laiko tarpsnių atsisakymas koordinuojamuose oro uostuose, yra priimtinos, atsižvelgiant į su šiuo atveju susijusias aplinkybes. Todėl Latvijos pasiūlytos kompensacinės priemonės pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gaires yra pakankamos, siekiant užtikrinti, kad neigiamas poveikis prekybos sąlygoms, kurį daro restruktūrizavimo pagalba bendrovei „airBaltic“, būtų sumažintas iki priimtino lygio. |
| --- | --- |

(202)

Todėl Komisija mano, kad bendrovės „airBaltic“ pritaikytos kompensacinės priemonės, t. y. pajėgumų sumažinimas [7–10] % ir laiko tarpsnių atsisakymas koordinuojamuose oro uostuose, yra priimtinos, atsižvelgiant į su šiuo atveju susijusias aplinkybes. Todėl Latvijos pasiūlytos kompensacinės priemonės pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gaires yra pakankamos, siekiant užtikrinti, kad neigiamas poveikis prekybos sąlygoms, kurį daro restruktūrizavimo pagalba bendrovei „airBaltic“, būtų sumažintas iki priimtino lygio.

7.4.5.   Pagalbos apribojimas iki mažiausio dydžio (nuosavas įnašas)

| (203) | Pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktą, norint apriboti pagalbą iki mažiausio būtino dydžio, reikia, kad nemažą restruktūrizavimo sąnaudų dalį pagalbos gavėja padengtų iš nuosavų išteklių. Jį gali sudaryti turto, kuris nėra būtinas įmonei išgyventi, pardavimas arba išorės finansavimas rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(203)

Pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktą, norint apriboti pagalbą iki mažiausio būtino dydžio, reikia, kad nemažą restruktūrizavimo sąnaudų dalį pagalbos gavėja padengtų iš nuosavų išteklių. Jį gali sudaryti turto, kuris nėra būtinas įmonei išgyventi, pardavimas arba išorės finansavimas rinkos sąlygomis.

| (204) | Toks indėlis turi būti tikras, t. y. faktiškas, neįtraukiant jokio būsimo pelno, pavyzdžiui, grynųjų pinigų srautų (sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktas). Į nuosavą indėlį negali įeiti jokia papildoma valstybės pagalba. Komisija paprastai laikosi nuomonės, kad didelės įmonės atveju tinkamas indėlis sudaro ne mažiau kaip 50 % restruktūrizavimo sąnaudų. Tačiau esant išskirtinėmis aplinkybėmis ir ypač sunkiai padėčiai Komisija gali sutikti, kad indėlis būtų mažesnis (sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punktas). |
| --- | --- |

(204)

Toks indėlis turi būti tikras, t. y. faktiškas, neįtraukiant jokio būsimo pelno, pavyzdžiui, grynųjų pinigų srautų (sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktas). Į nuosavą indėlį negali įeiti jokia papildoma valstybės pagalba. Komisija paprastai laikosi nuomonės, kad didelės įmonės atveju tinkamas indėlis sudaro ne mažiau kaip 50 % restruktūrizavimo sąnaudų. Tačiau esant išskirtinėmis aplinkybėmis ir ypač sunkiai padėčiai Komisija gali sutikti, kad indėlis būtų mažesnis (sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punktas).

| (205) | Restruktūrizavimo plane numatytos [150–170] mln. LVL ([214–242] mln. EUR) restruktūrizavimo sąnaudos apskaičiuotos pagal tai, kiek lėšų reikės trečiųjų šalių paskoloms grąžinti ([5–15] mln. LVL (7,1–21,3 mln. EUR)), nuostoliams dėl kai kurių orlaivių laipsniško nebenaudojimo ir pardavimo padengti ([15–25] mln. LVL ([21,3–35,5] mln. EUR)), blogų skolų, kurių bendrovė negalės susigrąžinti, atidėjiniams sudaryti ([5–10] mln. LVL ([7,1–15,3] mln. EUR)), išeitinėms kompensacijoms mokėti ([1–4] mln. LVL ([1,4–5,6] mln. EUR)), naujiems orlaiviams įsigyti, visų pirma [...] „Bombardier Q400NG“ ir [...] „Boeing 737–500“ (iš viso už [50–60] mln. LVL ([71,1–85,3] mln. EUR)), nenumatytiems nebalansiniams įsipareigojimams, kylantiems dėl [...] reikalavimo įvykdyti ([5–15] mln. LVL ([7,1–21,3] mln. EUR)) ir [45–55] mln. LVL ([64–78,2] mln. EUR) numatomiems nuostoliams dengti, kol bendrovė „airBaltic“ vėl taps pelninga. |
| --- | --- |

(205)

Restruktūrizavimo plane numatytos [150–170] mln. LVL ([214–242] mln. EUR) restruktūrizavimo sąnaudos apskaičiuotos pagal tai, kiek lėšų reikės trečiųjų šalių paskoloms grąžinti ([5–15] mln. LVL (7,1–21,3 mln. EUR)), nuostoliams dėl kai kurių orlaivių laipsniško nebenaudojimo ir pardavimo padengti ([15–25] mln. LVL ([21,3–35,5] mln. EUR)), blogų skolų, kurių bendrovė negalės susigrąžinti, atidėjiniams sudaryti ([5–10] mln. LVL ([7,1–15,3] mln. EUR)), išeitinėms kompensacijoms mokėti ([1–4] mln. LVL ([1,4–5,6] mln. EUR)), naujiems orlaiviams įsigyti, visų pirma [...] „Bombardier Q400NG“ ir [...] „Boeing 737–500“ (iš viso už [50–60] mln. LVL ([71,1–85,3] mln. EUR)), nenumatytiems nebalansiniams įsipareigojimams, kylantiems dėl [...] reikalavimo įvykdyti ([5–15] mln. LVL ([7,1–21,3] mln. EUR)) ir [45–55] mln. LVL ([64–78,2] mln. EUR) numatomiems nuostoliams dengti, kol bendrovė „airBaltic“ vėl taps pelninga.

| (206) | Kadangi bendros restruktūrizavimo sąnaudos sudarys [150–170] mln. LVL (214–242] mln. EUR), restruktūrizavimo plane siūlomas nuosavas bendrovės „airBaltic“ indėlis sudaro [100–110] mln. LVL ([141–155] mln. EUR), t. y. [60–70] % visų restruktūrizavimo sąnaudų. Nuosavą indėlį sudaro:






  i) | privačios finansinės BAS ir privačių investuotojų THC ir [...] [20–30] mln. LVL ([28,4–42,6] mln. EUR) injekcijos, skirtos 2011 m. balandžio–rugsėjo mėn. Šią sumą sudaro [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) likvidumo priemonė, kurią [...] suteikė 2011 m. kovo ir gegužės mėn. atsarginėms dalims pirkti iš bendrovės „airBaltic“; [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) ir [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) avansiniai mokėjimai į bendrovės „airBaltic“ nuosavą kapitalą, kuriuos atitinkamai atliko [...] ir [...]; [6–8] mln. LVL ([8,5–12,3] mln. EUR) bendrovės „Transatlantic Holdings“ mokėjimas pagal akcijų pirkimo susitarimą; |
| --- | --- | --- |

(206)

Kadangi bendros restruktūrizavimo sąnaudos sudarys [150–170] mln. LVL (214–242] mln. EUR), restruktūrizavimo plane siūlomas nuosavas bendrovės „airBaltic“ indėlis sudaro [100–110] mln. LVL ([141–155] mln. EUR), t. y. [60–70] % visų restruktūrizavimo sąnaudų. Nuosavą indėlį sudaro:

i)

privačios finansinės BAS ir privačių investuotojų THC ir [...] [20–30] mln. LVL ([28,4–42,6] mln. EUR) injekcijos, skirtos 2011 m. balandžio–rugsėjo mėn. Šią sumą sudaro [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) likvidumo priemonė, kurią [...] suteikė 2011 m. kovo ir gegužės mėn. atsarginėms dalims pirkti iš bendrovės „airBaltic“; [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) ir [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) avansiniai mokėjimai į bendrovės „airBaltic“ nuosavą kapitalą, kuriuos atitinkamai atliko [...] ir [...]; [6–8] mln. LVL ([8,5–12,3] mln. EUR) bendrovės „Transatlantic Holdings“ mokėjimas pagal akcijų pirkimo susitarimą;

| ii) | privačios [20–30] mln. LVL ([28,4–42,6] mln. EUR) paskolos, kurias pasirašius Susitarimą suteikė BAS, būtent BAS paskola (14 mln. LVL (19,82 mln. EUR) ir pardavėjo paskola ([5–15] mln. LVL ([7,1–21,3] mln. EUR) prekių ženklams išpirkti; |
| --- | --- |

ii)

privačios [20–30] mln. LVL ([28,4–42,6] mln. EUR) paskolos, kurias pasirašius Susitarimą suteikė BAS, būtent BAS paskola (14 mln. LVL (19,82 mln. EUR) ir pardavėjo paskola ([5–15] mln. LVL ([7,1–21,3] mln. EUR) prekių ženklams išpirkti;

| iii) | naujų orlaivių nuomos susitarimai, kurių vertė [45–55] mln. LVL ([64–78] mln. EUR); |
| --- | --- |

iii)

naujų orlaivių nuomos susitarimai, kurių vertė [45–55] mln. LVL ([64–78] mln. EUR);

| iv) | [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) dalies skolos nurašymas, 2014 m. kovo mėn. sutartas su bankais „Latvijas Krājbanka“ ir „Snoras“, restruktūrizuojant bendrovės „airBaltic“ skolą. |
| --- | --- |

iv)

[...] mln. LVL ([...] mln. EUR) dalies skolos nurašymas, 2014 m. kovo mėn. sutartas su bankais „Latvijas Krājbanka“ ir „Snoras“, restruktūrizuojant bendrovės „airBaltic“ skolą.

| (207) | Dėl i punkte paminėtų privačių finansinių injekcijų Latvija įrodė, kad bendrovė BAS 2011 m. birželio–liepos mėn. atliko [7–9] mln. LVL ([10–13] mln. EUR) avansinius mokėjimus į bendrovės nuosavą kapitalą. Komisijos nuomone, šie mokėjimai yra nuosavas indėlis, kaip apibrėžta sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punkte, nes bendrovė BAS yra privati rinkos dalyvė, ir Komisija neturi priežasčių manyti, kad ji savo veikloje nesivadovavo rinkos logika. Ta pati išvada galioja dėl bendrovės „Transatlantic Holdings“ 2011 m. rugsėjo mėn. suteiktos [6–8] mln. LVL ([8,5–12,3] mln. EUR) sumos mainais už [...] neapmokėtų bendrovės „airBaltic“ akcijų. |
| --- | --- |

(207)

Dėl i punkte paminėtų privačių finansinių injekcijų Latvija įrodė, kad bendrovė BAS 2011 m. birželio–liepos mėn. atliko [7–9] mln. LVL ([10–13] mln. EUR) avansinius mokėjimus į bendrovės nuosavą kapitalą. Komisijos nuomone, šie mokėjimai yra nuosavas indėlis, kaip apibrėžta sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punkte, nes bendrovė BAS yra privati rinkos dalyvė, ir Komisija neturi priežasčių manyti, kad ji savo veikloje nesivadovavo rinkos logika. Ta pati išvada galioja dėl bendrovės „Transatlantic Holdings“ 2011 m. rugsėjo mėn. suteiktos [6–8] mln. LVL ([8,5–12,3] mln. EUR) sumos mainais už [...] neapmokėtų bendrovės „airBaltic“ akcijų.

| (208) | Dėl ii punkto Komisija laikosi nuomonės, kad 14 mln. LVL (19,82 mln. EUR) BAS suteikta paskola, t. y. BAS paskola, yra išorės finansavimas rinkos sąlygomis, kurį galima pripažinti nuosavu indėliu, kurį suteikė privatus investuotojas, tuo metu buvęs bendrovės akcininku. |
| --- | --- |

(208)

Dėl ii punkto Komisija laikosi nuomonės, kad 14 mln. LVL (19,82 mln. EUR) BAS suteikta paskola, t. y. BAS paskola, yra išorės finansavimas rinkos sąlygomis, kurį galima pripažinti nuosavu indėliu, kurį suteikė privatus investuotojas, tuo metu buvęs bendrovės akcininku.

| (209) | Dėl naujų orlaivių [45–55] mln. LVL ([64–78] mln. EUR) vertės nuomos susitarimų (iii punktas) restruktūrizavimo plane paaiškinama, kad 2013 m. kovo mėn. bendrovė „airBaltic“, įgyvendinama orlaivių parko mažinimo ir optimizavimo programą, sudarė naują orlaivių nuomos susitarimą su privačiomis šalimis. Susitarimai sudaryti dėl [...] „Bombardier Dash 8 Q400NG“ orlaivių grynosios nuomos 10 metų laikotarpiui iš viso už maždaug [...] mln. USD ([...] mln. EUR) sumą, t. y. už maždaug [...] USD ([...] EUR) per mėnesį. |
| --- | --- |

(209)

Dėl naujų orlaivių [45–55] mln. LVL ([64–78] mln. EUR) vertės nuomos susitarimų (iii punktas) restruktūrizavimo plane paaiškinama, kad 2013 m. kovo mėn. bendrovė „airBaltic“, įgyvendinama orlaivių parko mažinimo ir optimizavimo programą, sudarė naują orlaivių nuomos susitarimą su privačiomis šalimis. Susitarimai sudaryti dėl [...] „Bombardier Dash 8 Q400NG“ orlaivių grynosios nuomos 10 metų laikotarpiui iš viso už maždaug [...] mln. USD ([...] mln. EUR) sumą, t. y. už maždaug [...] USD ([...] EUR) per mėnesį.

| (210) | Remiantis restruktūrizavimo planu, nuomos susitarimas sudarytas rinkos sąlygomis su [...]. Mėnesio nuomos mokestis turi padengti sumą, apskaičiuotą iš amortizuotos pirkimo kainos atėmus atitinkamo orlaivio likutinę vertę po 10 metų (pridėjus tam tikrą antkainį, kad būtų padengtos [...] finansavimo ir veiklos sąnaudos, ir pelno maržą), taip jį faktiškai suvienodinant su naujo orlaivio pirkimo kaina. |
| --- | --- |

(210)

Remiantis restruktūrizavimo planu, nuomos susitarimas sudarytas rinkos sąlygomis su [...]. Mėnesio nuomos mokestis turi padengti sumą, apskaičiuotą iš amortizuotos pirkimo kainos atėmus atitinkamo orlaivio likutinę vertę po 10 metų (pridėjus tam tikrą antkainį, kad būtų padengtos [...] finansavimo ir veiklos sąnaudos, ir pelno maržą), taip jį faktiškai suvienodinant su naujo orlaivio pirkimo kaina.

| (211) | Komisija pažymi, kad nuomos susitarimai savaime yra standartinė oro transporto sektoriaus finansavimo forma, ir jas galima prilyginti restruktūrizuojamai bendrovei teikiamoms paskoloms. Tai, kad didelė dalis paskolos yra užtikrinta užstatu, nedraudžia tą paskolą laikyti „nuosavu indėliu“. Be to, Latvija patvirtino, kad pagal nuomos susitarimus taikomos standartinės užtikrinimo užstatais sąlygos (t. y. galimybė konfiskuoti lėktuvą, jeigu nevykdomi įsipareigojimai, ir piniginis užstatas). Todėl nuomotojui tenka tam tikra kreditoriaus rizika, nes bendrovei „airBaltic“ neįvykdžius įsipareigojimų jis patirtų nemažų nuostolių, t. y. prarastų tiesiogines nuomos pajamas ir jų negautų tol, kol orlaivis nebūtų iš naujo išnuomotas naujam klientui, taip pat patirtų sąnaudų dėl orlaivio pertvarkymo kitam veiklos vykdytojui (45). |
| --- | --- |

(211)

Komisija pažymi, kad nuomos susitarimai savaime yra standartinė oro transporto sektoriaus finansavimo forma, ir jas galima prilyginti restruktūrizuojamai bendrovei teikiamoms paskoloms. Tai, kad didelė dalis paskolos yra užtikrinta užstatu, nedraudžia tą paskolą laikyti „nuosavu indėliu“. Be to, Latvija patvirtino, kad pagal nuomos susitarimus taikomos standartinės užtikrinimo užstatais sąlygos (t. y. galimybė konfiskuoti lėktuvą, jeigu nevykdomi įsipareigojimai, ir piniginis užstatas). Todėl nuomotojui tenka tam tikra kreditoriaus rizika, nes bendrovei „airBaltic“ neįvykdžius įsipareigojimų jis patirtų nemažų nuostolių, t. y. prarastų tiesiogines nuomos pajamas ir jų negautų tol, kol orlaivis nebūtų iš naujo išnuomotas naujam klientui, taip pat patirtų sąnaudų dėl orlaivio pertvarkymo kitam veiklos vykdytojui (45).

| (212) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija pažymi, kad iš nuomos susitarimų yra matyti, jog bendrovė „airBaltic“ galėjo pritraukti išorės finansavimą rinkoje. Todėl nuomos susitarimus galima laikyti įrodymu, kad rinkoje buvo tikima ilgalaikiu bendrovės „airBaltic“ gyvybingumu, nes susitarimai yra užtikrinti tik tipinio pobūdžio užstatu, o finansuotojas vis tiek prisiima tam tikro laipsnio riziką. Tai atitinka sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktą, kuriame nurodoma, kad nuosavą indėlį turėtų sudaryti rinkos sąlygomis gautas išorės finansavimas, ir yra požymis, jog rinkoje yra tikima numatyto gyvybingumo sugrąžinimo realumu. Taigi, Komisija mano, kad [45–55] mln. LVL ([64–78] mln. EUR) nuoma yra nuosavo indėlio dalis. Be to, tai atitinka ankstesnę Komisijos praktiką, pavyzdžiui, byloje Čekijos oro transporto bendrovė
   (46). |
| --- | --- |

(212)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija pažymi, kad iš nuomos susitarimų yra matyti, jog bendrovė „airBaltic“ galėjo pritraukti išorės finansavimą rinkoje. Todėl nuomos susitarimus galima laikyti įrodymu, kad rinkoje buvo tikima ilgalaikiu bendrovės „airBaltic“ gyvybingumu, nes susitarimai yra užtikrinti tik tipinio pobūdžio užstatu, o finansuotojas vis tiek prisiima tam tikro laipsnio riziką. Tai atitinka sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktą, kuriame nurodoma, kad nuosavą indėlį turėtų sudaryti rinkos sąlygomis gautas išorės finansavimas, ir yra požymis, jog rinkoje yra tikima numatyto gyvybingumo sugrąžinimo realumu. Taigi, Komisija mano, kad [45–55] mln. LVL ([64–78] mln. EUR) nuoma yra nuosavo indėlio dalis. Be to, tai atitinka ankstesnę Komisijos praktiką, pavyzdžiui, byloje Čekijos oro transporto bendrovė
   (46).

| (213) | Tačiau Komisija turi abejonių dėl kai kurių restruktūrizavimo plane siūlomų nuosavo indėlio rūšių; šios abejonės paaiškintos toliau. |
| --- | --- |

(213)

Tačiau Komisija turi abejonių dėl kai kurių restruktūrizavimo plane siūlomų nuosavo indėlio rūšių; šios abejonės paaiškintos toliau.

| (214) | Dėl avansinio mokėjimo į bendrovės „airBaltic“ kapitalą, kurį sudarė [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) ir kurį 2011 m. liepos mėn. atliko [...], iš Latvijos pateiktos informacijos matyti, kad jis yra tiesiogiai susijęs su 6 priemone, pagal kurią, kaip jau buvo konstatuota, teikta valstybės pagalba. Todėl avansinis mokėjimas, kurį į bendrovės „airBaltic“ kapitalą atliko [...], negali būti laikomas nuosavu indėliu, nes jam pagalba negali būti naudojama. |
| --- | --- |

(214)

Dėl avansinio mokėjimo į bendrovės „airBaltic“ kapitalą, kurį sudarė [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) ir kurį 2011 m. liepos mėn. atliko [...], iš Latvijos pateiktos informacijos matyti, kad jis yra tiesiogiai susijęs su 6 priemone, pagal kurią, kaip jau buvo konstatuota, teikta valstybės pagalba. Todėl avansinis mokėjimas, kurį į bendrovės „airBaltic“ kapitalą atliko [...], negali būti laikomas nuosavu indėliu, nes jam pagalba negali būti naudojama.

| (215) | Dėl [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) likvidumo priemonės, kurią [...] suteikė 2011 m. balandžio–birželio mėn. atsarginėms dalims pirkti, Latvijos valdžios institucijos nepateikė įrodymų, kurie padėtų Komisijai aiškiai suprasti šią priemonę ir jos svarbą įtikinant, kad jos gavėja susigrąžins gyvybingumą. Todėl Komisija negali padaryti tvirtos išvados, kad ši priemonė yra priimtina kaip nuosavas indėlis. |
| --- | --- |

(215)

Dėl [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) likvidumo priemonės, kurią [...] suteikė 2011 m. balandžio–birželio mėn. atsarginėms dalims pirkti, Latvijos valdžios institucijos nepateikė įrodymų, kurie padėtų Komisijai aiškiai suprasti šią priemonę ir jos svarbą įtikinant, kad jos gavėja susigrąžins gyvybingumą. Todėl Komisija negali padaryti tvirtos išvados, kad ši priemonė yra priimtina kaip nuosavas indėlis.

| (216) | Dėl [5–15] mln. LVL ([7,1–21,3] mln. EUR) pardavėjo paskolos, kurią BAS suteikė bendrovei „airBaltic“ prekių ženklams išpirkti, Latvija nepateikė jokių įrodymų, kad paskola buvo faktiškai suteikta. |
| --- | --- |

(216)

Dėl [5–15] mln. LVL ([7,1–21,3] mln. EUR) pardavėjo paskolos, kurią BAS suteikė bendrovei „airBaltic“ prekių ženklams išpirkti, Latvija nepateikė jokių įrodymų, kad paskola buvo faktiškai suteikta.

| (217) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija nemano, kad 2011 m. liepos mėn. [...] atliktas [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) avansinis mokėjimas į bendrovės „airBaltic“ kapitalą, [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) likvidumo priemonė, kurią 2011 m. balandžio–birželio mėn. suteikė [...] atsarginėms dalims pirkti, [5–15] mln. LVL (7,1–21,3 mln. EUR) pardavėjo paskola, kurią BAS suteikė bendrovei „airBaltic“ prekių ženklams išpirkti, ir [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) skolos dalies nurašymas gali būti pripažinti nuosavu indėliu. Komisija taip pat abejoja, ypač atsižvelgdama į neįtikinamą tuo klausimu pateiktą informaciją (neaiškus aptariamų skolų pobūdis, įskaitant keletą reikalavimų ir „airBaltic“ prekių ženklus), ar [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) skolos dviem bankams dalies nurašymą galima įskaityti kaip nuosavą indėlį. |
| --- | --- |

(217)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija nemano, kad 2011 m. liepos mėn. [...] atliktas [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) avansinis mokėjimas į bendrovės „airBaltic“ kapitalą, [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) likvidumo priemonė, kurią 2011 m. balandžio–birželio mėn. suteikė [...] atsarginėms dalims pirkti, [5–15] mln. LVL (7,1–21,3 mln. EUR) pardavėjo paskola, kurią BAS suteikė bendrovei „airBaltic“ prekių ženklams išpirkti, ir [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) skolos dalies nurašymas gali būti pripažinti nuosavu indėliu. Komisija taip pat abejoja, ypač atsižvelgdama į neįtikinamą tuo klausimu pateiktą informaciją (neaiškus aptariamų skolų pobūdis, įskaitant keletą reikalavimų ir „airBaltic“ prekių ženklus), ar [...] mln. LVL ([...] mln. EUR) skolos dviem bankams dalies nurašymą galima įskaityti kaip nuosavą indėlį.

| (218) | Bet kuriuo atveju Komisija pažymi, kad kitos priemonės, pasiūlytos kaip nuosavas indėlis, vis tiek atitinka sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktą, todėl ta nuosavo indėlio dalis yra tinkama. Jos sudaro [75–85] mln. LVL ([107–120] mln. EUR), t. y. [48–50] % restruktūrizavimo sąnaudų. Didelės įmonės, tokios kaip „airBaltic“, nuosavas indėlis paprastai turėtų sudaryti 50 %. Tačiau pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 56 punktą remiamose vietovėse, kokia buvo Latvija tuo metu, kai buvo suteiktos priemonės (žr. 200 konstatuojamąją dalį), Komisija nuosavą indelį galėtų vertinti ne taip griežtai. |
| --- | --- |

(218)

Bet kuriuo atveju Komisija pažymi, kad kitos priemonės, pasiūlytos kaip nuosavas indėlis, vis tiek atitinka sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktą, todėl ta nuosavo indėlio dalis yra tinkama. Jos sudaro [75–85] mln. LVL ([107–120] mln. EUR), t. y. [48–50] % restruktūrizavimo sąnaudų. Didelės įmonės, tokios kaip „airBaltic“, nuosavas indėlis paprastai turėtų sudaryti 50 %. Tačiau pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 56 punktą remiamose vietovėse, kokia buvo Latvija tuo metu, kai buvo suteiktos priemonės (žr. 200 konstatuojamąją dalį), Komisija nuosavą indelį galėtų vertinti ne taip griežtai.

| (219) | Todėl Komisija mano, kad sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punkto reikalavimai įvykdyti. |
| --- | --- |

(219)

Todėl Komisija mano, kad sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punkto reikalavimai įvykdyti.

7.4.6.   Principas „tik vieną ir paskutinį kartą“

| (220) | Pagaliau reikia laikytis sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 72 punkto, kuriame nurodoma, kad įmonė, kuri gavo sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos per paskutinius dešimt metų, nebegali gauti sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbos (principas „tik vieną ir paskutinį kartą“). |
| --- | --- |

(220)

Pagaliau reikia laikytis sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 72 punkto, kuriame nurodoma, kad įmonė, kuri gavo sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos per paskutinius dešimt metų, nebegali gauti sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbos (principas „tik vieną ir paskutinį kartą“).

| (221) | Kadangi pagal 1, 4 ir 5 priemones valstybės pagalba nebuvo teikiama, taikant principą „tik vieną ir paskutinį kartą“ į jas nereikia atsižvelgti. Be to, Latvijos valdžios institucijos patvirtino, kad bendrovė „airBaltic“ per paskutinius 10 metų negavo jokios sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbos. Todėl Komisija mano, kad principo „tik vieną ir paskutinį kartą“ yra laikomasi. |
| --- | --- |

(221)

Kadangi pagal 1, 4 ir 5 priemones valstybės pagalba nebuvo teikiama, taikant principą „tik vieną ir paskutinį kartą“ į jas nereikia atsižvelgti. Be to, Latvijos valdžios institucijos patvirtino, kad bendrovė „airBaltic“ per paskutinius 10 metų negavo jokios sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbos. Todėl Komisija mano, kad principo „tik vieną ir paskutinį kartą“ yra laikomasi.

7.5.   IŠVADA DĖL 2, 3 IR 6 PRIEMONIŲ

| (222) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad Latvija neteisėtai įgyvendino 2, 3 ir 6 bendrovei „airBaltic“ skirtas priemones, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau Komisija mano, kad priemonės ir restruktūrizavimo planas atitinka sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse reikalaujamas sąlygas. Todėl Komisija mano, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(222)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad Latvija neteisėtai įgyvendino 2, 3 ir 6 bendrovei „airBaltic“ skirtas priemones, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau Komisija mano, kad priemonės ir restruktūrizavimo planas atitinka sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse reikalaujamas sąlygas. Todėl Komisija mano, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

| (223) | Baigdama Komisija pažymi, kad Latvija sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas ir apie jį būtų pranešta anglų kalba, |
| --- | --- |

(223)

Baigdama Komisija pažymi, kad Latvija sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas ir apie jį būtų pranešta anglų kalba,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pirmoji 16 mln. LVL valstybės paskola, kurią Latvijos Respublika suteikė bendrovei „airBaltic“ 2011 m., taip pat tai, kad valstybė 2010 m. balandžio mėn. įsigijo nulinės atkarpos obligacijų iš bendrovės „airBaltic“, ir kad 2011 m. lapkričio mėn.„Latvijas Krājbanka“ sumokėjo bendrovei „airBaltic“ 2,8 mln. LVL, nėra pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

Antroji 67 mln. LVL valstybės paskola ir bendrovės „airBaltic“ kapitalo padidinimas, kurį Latvijos Respublika įgyvendino 2011 m., taip pat 5 mln. LVL reikalavimo perdavimas bendrovei „airBaltic“, kurį Latvijos Respublika įgyvendino 2012 m., yra pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.

Ši pagalba yra suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punkte.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Latvijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 9 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 69, 2013 3 8, p. 40.

1

(2)  Valiutos kursas 1 EUR = 0,7063 LVL. 2011 m. vidutinis Europos Centrinio Banko nustatytas valiutos kursas skelbiamas http://sdw.ecb.europa.eu/reports.do?node=100000233.

2

(3)  Palyg. su 1 išnaša.

3

(4)  Šaltinis: Rygos tarptautinio oro uosto 2011 m. metraštis, paskelbtas http://www.riga-airport.com/en/main/about-company/gada-gramata.

4

(5)  Žr. http://bnn-news.com/airbaltic-shareholders-structure-11608. Spaudoje minimos tam tikros „Taurus“ ir Rusijos verslininko Vladimiro Antonovo sąsajos.

5

(6)  Ankstesnis Lietuvos banko „Snoras“ pagrindinis akcininkas ir prezidentas buvo Vladimiras Antonovas.

6

(7)  Lietuvos centrinis bankas paaiškino, kad „Snorą“ reikėjo nacionalizuoti, nes jis nevykdė teisės aktuose nustatytų reikalavimų, neteikė prašomos informacijos, o jo turto kokybė buvo prasta. Žr. http://en.rian.ru/ business/20120523/173624459.html ir http://www.bloomberg.com/news/2011-12-19/antonov-says-he-invested-50-million-euros-in-latvia-s-airbaltic.html.

7

(8)  Žr. http://www.lkb.lv/en/about_bank/news/archyve?item=2022&page=6.

8

(9)  Žr. http://www.fktk.lv/en/publications/other_publications/2012-02-07_jsc_latvijas_krajbanka_c/.

9

(10)  Transporto ministerija paaiškino, kad įsigijimo tikslas buvo apsaugoti banko „Latvijas Krājbanka“ akcininkus. Akivaizdu, kad dėl bendrovės BAS finansinių problemų kilo pavojus, kad valstybė negalės investuoti į bendrovės „airBaltic“ kapitalą, taigi Vyriausybė nusprendė imtis veiksmų, kad apgintų savo interesus, ir perimti bendrovės „airBaltic“ kontrolę. Žr. http://www.bloomberg.com/news/2011-12-01/latvia-buys-out-minority-shareholder-in-airbaltic-ministry-says.html ir http://www.sam.gov.lv/?cat=8& art_id=2598.

10

(11)  Žr. http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=54423. Spaudoje taip pat pranešama esą bendrovė BAS buvo skolinga „Latvijas Krājbanka“ 14 mln. LVL (pavyzdžiui, žr. http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=53861)

11

(12)  Pasak Latvijos, 2013 m. rugpjūčio mėn. bendrovei BAS nebuvo paskelbtas bankrotas nepaisant keleto jos kreditorių bandymų tai padaryti.

12

(13)  Be to, matyti, kad bent nuo 2010 m. buvo nesutarimų tarp pagrindinių bendrovės „airBaltic“ akcininkų – Latvijos valstybės ir BAS. Spaudoje rašoma apie Latvijos valstybės ir BAS vienos kitai teiktus teisinius ieškinius (pavyzdžiui, žr. http://atwonline.com/airline-finance-data/news/airbaltic-files-bankruptcy-0921).

13

(14)  Žr. http://centreforaviation.com/analysis/airbaltics-restructuring-plan-is-in-full-swing-but-competition-from-estonian-air-is-rising-74754.

14

(15)  Žr. http://www.eurofound.europa.eu/emcc/erm/factsheets/18371/Air%20Baltic%20Corporation? Template=searchfactsheets&kSel=1 ir http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=42089.

15

(16)  Žr. https://www.airbaltic.com/en/bottom_menu/press-room/press_releases/2011/airbaltic-files-for-legal-protection-airbaltic-to-continue-operations.

16

(17)  Latvijos transporto ministerija Europoje ir Didžiojoje Britanijoje leidžiamo dienraščio „Financial Times“ leidiniuose 2012 m. rugpjūčio 27 d. paskelbė kvietimą pareikšti neįpareigojantį susidomėjimą dalyvauti „airBaltic“ išleistų akcijų pirkimo konkurse. Žr. http://prudentia.lv/upload_file/27082012-ABC%20ad%20EN.pdf.

17

(18)  Verslo paslaptis.

18

(19)  Latvijos valstybė šia teise veikiausiai pasinaudojo 2012 m. birželio 8 d. (žr. 23 konstatuojamąją dalį).

19

(20)  Priešingai tam, kas nurodyta sprendimo pradėti procedūrą 80 konstatuojamojoje dalyje, per oficialią tyrimo procedūrą Komisija pažymėjo, kad BAS pagal Susitarimą neprivalėjo suteikti konvertuojamosios paskolos pari passu sąlygomis kartu su antrąja valstybės paskola.

20

pari passu

(21)  2012 m. liepos 10 d. bendrovė „airBaltic“ pasirašė ketinimų protokolą su „Bombardier“ dėl 10 CS300 orlaivių pirkimo ir dėl teisės pirkti dar 10 CS300 reaktyvinių lėktuvų. Remiantis skelbiamomis CS300 orlaivių kainomis, bendrovės sutarties dėl patvirtinto užsakymo vertė sudarys apie 764 mln. USD (621,74 mln. EUR); jeigu pirkimo teisės virstų patvirtintais užsakymais, sutarties vertė galėtų išaugti iki 1,57 mlrd. USD (1,28 mlrd. EUR). Žr. http://www.airbaltic.com/public/49780.html. Valiutos kursas 1 EUR = 1,2288 USD, 2012 m. liepos mėn. vidutinis Europos Centrinio Banko nustatytas valiutos kursas skelbiamas http://sdw.ecb.europa.eu/reports.do?node=100000233.

21

(22)  Pirmoji 16 mln. LVL valstybės paskola ir antroji 67 mln. LVL valstybės paskola (įskaitant antrą 25,4 mln. LVL dalį, kuri bendrovei buvo suteikta 2012 m. antrą pusmetį patvirtinus planą „reShape“).

22

(23)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

23

(24)  Latvija nurodo [...] mln. EUR, tačiau šio skaičiaus Susitarime nėra.

24

(25)  Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo, OL C 14, 2008 1 19, p. 6.

25

(26)  ASK – tai keleivių vietos vienam kilometrui pasiūla (keleivių vietos, padaugintos iš nuskristų kilometrų skaičiaus). ASK yra svarbiausias oro transporto bendrovės pajėgumo rodiklis, kurį ankstesniais transporto sektoriaus restruktūrizavimo atvejais naudojo oro transporto sektorius ir pati Komisija.

26

(27)  „Ryanair“ rėmėsi 2013 m. kovo 21 d. Sprendimu Buczek Automotive (C-405/11 P, dar nepaskelbta, 55–57 punktai).

27

Buczek Automotive

(28)  Žr. http://www.eurofound.europa.eu/emcc/erm/factsheets/18371/Air%20Baltic%20Corporation? Template=searchfactsheets&kSel=1 ir http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=42089.

28

(29)  Žr. http://atwonline.com/airline-finance-data/news/airbaltic-files-bankruptcy-0921.

29

(30)  Šaltinis: 2011 m. „airBaltic“ metinė ataskaita.

30

(31)  Pavyzdžiui, žr. 2011 m. rugsėjo 7 d. Latvijos ministrų kabineto pranešimą spaudai (http://www.mk.gov.lv/en/aktuali/zinas/2011/09/070911-cm-01/), kuriame, kaip pranešama, Ministras pirmininkas tuo metu nurodė, kad labai svarbu išsaugoti „airBaltic“ kaip nacionalinę oro transporto bendrovę, nes ji suteikia Latvijai didelio logistinio pranašumo, pritraukia turistų, yra svarbus darbdavys, tačiau pažymi, kad reikia pasirinkti visuomenės interesui palankiausius sprendimo būdus.

31

labai svarbu išsaugoti „airBaltic“ kaip nacionalinę oro transporto bendrovę, nes ji suteikia Latvijai didelio logistinio pranašumo, pritraukia turistų, yra svarbus darbdavys, tačiau pažymi, kad reikia pasirinkti visuomenės interesui palankiausius sprendimo būdus

(32)  2012 m. rugsėjo 11 d. Sprendimas Corsica Ferries prieš Komisiją (T-565/08, dar nepranešta, 122 punktas).

32

Corsica Ferries prieš Komisiją

(33)  Žr. 24 išnašą. 2011 m. spalio 3 d. Latvijai taikyta bazinė norma buvo 2,2 % Atsižvelgiant į bendrovės „airBaltic“ to meto sunkumus ir didelį paskolos užstatą, prie šio skaičiaus reikėtų pridėti 400 bazinių punktų; taip apskaičiuota palūkanų norma yra 6,2 %

33

(34)  Vis dėlto Komisija pažymi, kad pirmoji valstybės paskola buvo kapitalizuota 2011 m. gruodžio 29 d. įgyvendinant 3 priemonę. 3 priemonė įvertinta7.2.4 skyriuje.

34

(35)  2011 m. spalio 3 d. garantiniame laiške nurodoma, kad garantija tampa niekine, jeigu valstybė pasinaudojo savo teisėmis pagal [Susitarimo [...] 7.4 straipsnį ir tapo ne mažesnė negu 99,78 % balso teisę suteikiančių [„airBaltic“] akcijų savininke. Iš tikrųjų 2011 m. lapkričio 30 d. Latvija tapo 99,8 % bendrovės „airBaltic“ akcijų savininke.

35

pasinaudojo savo teisėmis pagal [Susitarimo [...] 7.4 straipsnį ir tapo ne mažesnė negu 99,78 % balso teisę suteikiančių [„airBaltic“] akcijų savininke

(36)  2003 m. liepos 24 d. Sprendimas Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark) (C-280/00, [2003], Rink. p. I-7747, 81 punktas).

36

Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark)

(37)  (OL L 184, 2011 7 14, p. 9).

37

(38)  Žr. Komisijos sprendimą byloje SA.30908 – ČSA – Čekijos oro transporto bendrovė – Restruktūrizavimo planas, 107 punktą ir Komisijos sprendimo byloje SA.33015 – Air Malta plc. 93 punktą. Taip pat žr. 2009 m. rugpjūčio 28 d. Komisijos sprendimo 2010/137/EB – Valstybės pagalba C 6/09 (ex N 663/08) – Austrija Austrian Airlines – Restruktūrizavimo planas (OL L 59, 2010 3 9, p. 1) 296 punktą ir 2012 m. kovo 21 d. Komisijos sprendimo 2012/542/ES dėl priemonės SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N), kurią Jungtinė Karalystė planuoja taikyti Royal Mail Group (OL L 279, 2012 10 12, p. 40), 217 punktą.

38

ČSA – Čekijos oro transporto bendrovė – Restruktūrizavimo planas

Air Malta plc.

(39)  Atitinkamai, vietų vienam kilometrui pajamos (angl. revenue per available seat kilometre, RASK) ir vietų vienam kilometrui sąnaudos (angl. cost of available seat kilometre, CASK).

39

revenue per available seat kilometre

cost of available seat kilometre

(40)  Žr. 194 konstatuojamąją dalį.

40

(41)  Būtent maršrutų tarp [...]. Komisija supranta, kad šių maršrutų uždarymas yra vien kompensacinė priemonė, nes daugiau iš jokių požymių nėra matyti, kad jų uždarymas būtų buvęs neišvengiamas transporto parko sumažinimo padarinys.

41

(42)  Žr. Komisijos sprendimo byloje SA.30908 – ČSA – Čekijos oro transporto bendrovė – Restruktūrizavimo planas, 130 ir 131 dalis.

42

ČSA – Čekijos oro transporto bendrovė – Restruktūrizavimo planas

(43)  Visiškai koordinuojamų oro uostų sąvoka apibrėžta 1993 m. sausio 18 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (OL L 14, 1993 1 22, p. 1). Pagal Reglamento 95/93 3 straipsnio 4 dalį šie oro uostai, bent tam tikrais laikotarpiais, patiria pajėgumų suvaržymų.

43

(44)  Žr. 2006 m. rugsėjo 13 d. Komisijos sprendimą valstybės pagalbos byloje N 447/2006 Latvija. 2007–2013 m. regioninės pagalbos žemėlapis.

44

Latvija. 2007–2013 m. regioninės pagalbos žemėlapis

(45)  Bendros orlaivio perdavimo iš reikalavimų nevykdančio veiklos vykdytojo naujam klientui gali lengvai pasiekti iki [...] % orlaivio buhalterinės vertės.

45

(46)  Žr. Sprendimo byloje Čekijos oro transporto bendrovė 119 ir 145 punktus.

46

Čekijos oro transporto bendrovė

---

| 10.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/29

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1092

2014 m. liepos 23 d.

dėl valstybės pagalbos SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN) ir SA.34534 (2012/NN), kurią Graikija suteikė „National Bank of Greece Group“ ir kuri susijusi su:

| — | „National Bank of Greece S.A.“ rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu, |
| --- | --- |

—

„National Bank of Greece S.A.“ rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu,

| — | „First Business Bank S.A.“ pertvarkymu pagal pervedimo pavedimą bankui „National Bank of Greece S.A.“, |
| --- | --- |

—

„First Business Bank S.A.“ pertvarkymu pagal pervedimo pavedimą bankui „National Bank of Greece S.A.“,

| — | „Probank S.A.“ pertvarkymu pagal pervedimo pavedimą bankui „National Bank of Greece S.A.“, |
| --- | --- |

—

„Probank S.A.“ pertvarkymu pagal pervedimo pavedimą bankui „National Bank of Greece S.A.“,

| — | kooperatinių bankų „Lesvos-Limnos“, „Achaia“ ir „Lamia“ pertvarkymu |
| --- | --- |

—

kooperatinių bankų „Lesvos-Limnos“, „Achaia“ ir „Lamia“ pertvarkymu

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5201)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU „NATIONAL BANK OF GREECE GROUP“ (1) (TOLIAU – BANKAS)

| (1) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau – Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama pagal tris ją sudarančias priemones: rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (2). |
| --- | --- |

(1)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau – Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama pagal tris ją sudarančias priemones: rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (2).

| (2) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą.

| (3) | 2009 m. gegužės mėn. Bankas buvo rekapitalizuotas pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. gegužės mėn. Bankas buvo rekapitalizuotas pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę.

| (4) | 2010 m. rugpjūčio 2 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai Banko restruktūrizavimo planą. Komisija tą planą, vėlesnes atnaujintas jo versijas ir Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau – kaip bylą SA.32788 (2011/PN). |
| --- | --- |

(4)

2010 m. rugpjūčio 2 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai Banko restruktūrizavimo planą. Komisija tą planą, vėlesnes atnaujintas jo versijas ir Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau – kaip bylą SA.32788 (2011/PN).

| (5) | 2011 m. gruodžio mėn. Graikija dar kartą rekapitalizavo Banką pagal rekapitalizavimo priemonę. 2011 m. gruodžio 22 d. Komisija patvirtino antrąjį Banko rekapitalizavimą (3). |
| --- | --- |

(5)

2011 m. gruodžio mėn. Graikija dar kartą rekapitalizavo Banką pagal rekapitalizavimo priemonę. 2011 m. gruodžio 22 d. Komisija patvirtino antrąjį Banko rekapitalizavimą (3).

| (6) | Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos skolos priemonėms ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (4). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti. |
| --- | --- |

(6)

Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos skolos priemonėms ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (4). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.

| (7) | 2012 m. kovo 18 d. Graikijos bankas pradėjo trijų kooperatinių bankų (toliau – trys kooperatiniai bankai): kooperatinio banko „Lesvos-Limnos“ (toliau – „Lesvos-Limnos Bank“), kooperatinio banko „Achaia“ (toliau – „Achaia Bank“) ir kooperatinio banko „Lamia“ (toliau – „Lamia Bank“) licencijų panaikinimo procesą ir jų likvidavimą. |
| --- | --- |

(7)

2012 m. kovo 18 d. Graikijos bankas pradėjo trijų kooperatinių bankų (toliau – trys kooperatiniai bankai): kooperatinio banko „Lesvos-Limnos“ (toliau – „Lesvos-Limnos Bank“), kooperatinio banko „Achaia“ (toliau – „Achaia Bank“) ir kooperatinio banko „Lamia“ (toliau – „Lamia Bank“) licencijų panaikinimo procesą ir jų likvidavimą.

| (8) | Komisija neoficialiai iš Graikijos gautą informaciją apie kooperatinių bankų pertvarkymą užregistravo kaip bylą SA.34534 (2012/NN). |
| --- | --- |

(8)

Komisija neoficialiai iš Graikijos gautą informaciją apie kooperatinių bankų pertvarkymą užregistravo kaip bylą SA.34534 (2012/NN).

| (9) | 2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas pradėjo trijų kooperatinių bankų atrinktų įsipareigojimų perdavimą Bankui ir nustatė finansavimo trūkumų (5) sumą, kurią pagal Įstatymą Nr. 4051/2012 (6) turėtų padengti Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau – HFSF). Finansavimo trūkumai buvo lygūs perduotų įsipareigojimų vertei, nes trijų kooperatinių bankų turto perduota nebuvo. |
| --- | --- |

(9)

2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas pradėjo trijų kooperatinių bankų atrinktų įsipareigojimų perdavimą Bankui ir nustatė finansavimo trūkumų (5) sumą, kurią pagal Įstatymą Nr. 4051/2012 (6) turėtų padengti Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau – HFSF). Finansavimo trūkumai buvo lygūs perduotų įsipareigojimų vertei, nes trijų kooperatinių bankų turto perduota nebuvo.

| (10) | 2012 m. balandžio 20 d. HFSF pateikė Bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, Banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. HFSF Bankui suteikė 7 430 mln. EUR dydžio tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – pirmasis tarpinis rekapitalizavimas). |
| --- | --- |

(10)

2012 m. balandžio 20 d. HFSF pateikė Bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, Banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. HFSF Bankui suteikė 7 430 mln. EUR dydžio tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – pirmasis tarpinis rekapitalizavimas).

| (11) | 2012 m. gegužės mėn. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį HFSF pateikė Bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34824 (2012/NN)). |
| --- | --- |

(11)

2012 m. gegužės mėn. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį HFSF pateikė Bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34824 (2012/NN)).

| (12) | 2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau – sprendimas pradėti procedūrą dėl NBG) (7). |
| --- | --- |

(12)

2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau – sprendimas pradėti procedūrą dėl NBG) (7).

| (13) | 2012 m. gruodžio mėn. HFSF Bankui suteikė 2 326 mln. EUR dydžio antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – antrasis tarpinis rekapitalizavimas) (8). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tą priemonę pranešė 2012 m. gruodžio 27 d. Komisija tas priemones užregistravo kaip bylą SA.36007 (2013/NN). |
| --- | --- |

(13)

2012 m. gruodžio mėn. HFSF Bankui suteikė 2 326 mln. EUR dydžio antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – antrasis tarpinis rekapitalizavimas) (8). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tą priemonę pranešė 2012 m. gruodžio 27 d. Komisija tas priemones užregistravo kaip bylą SA.36007 (2013/NN).

| (14) | 2013 m. birželio mėn. Bankas paskelbė apie sėkmingą 1 079 mln. EUR vertės teisių emisijos (9) užbaigimą, o HFSF iš dalies pakeitė pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą į nuosavą kapitalą (2013 m. pavasario rekapitalizavimas, apimantis 1 079 mln. EUR teisių emisiją ir pirmojo bei antrojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimą). Bendra 2013 m. pavasario rekapitalizavimo suma buvo 9 756 mln. EUR, iš kurių 8 677 mln. EUR injekciją skyrė HFSF (toliau – HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą). |
| --- | --- |

(14)

2013 m. birželio mėn. Bankas paskelbė apie sėkmingą 1 079 mln. EUR vertės teisių emisijos (9) užbaigimą, o HFSF iš dalies pakeitė pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą į nuosavą kapitalą (2013 m. pavasario rekapitalizavimas, apimantis 1 079 mln. EUR teisių emisiją ir pirmojo bei antrojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimą). Bendra 2013 m. pavasario rekapitalizavimo suma buvo 9 756 mln. EUR, iš kurių 8 677 mln. EUR injekciją skyrė HFSF (toliau – HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą).

| (15) | 2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas. |
| --- | --- |

(15)

2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas.

| (16) | 2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį Banko restruktūrizavimo planą (toliau – restruktūrizavimo planas). Tą pačią dieną Graikijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad nori ir toliau teikti Bankui tokią paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis, pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. Komisija pranešimą užregistravo suteikdama numerį Nr. SA.34824 (2012/C). |
| --- | --- |

(16)

2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį Banko restruktūrizavimo planą (toliau – restruktūrizavimo planas). Tą pačią dieną Graikijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad nori ir toliau teikti Bankui tokią paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis, pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. Komisija pranešimą užregistravo suteikdama numerį Nr. SA.34824 (2012/C).

| (17) | Komisija su Graikijos valdžios institucijų ir Banko atstovais surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir susirašinėjo elektroniniais laiškais. |
| --- | --- |

(17)

Komisija su Graikijos valdžios institucijų ir Banko atstovais surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir susirašinėjo elektroniniais laiškais.

| (18) | Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba. |
| --- | --- |

(18)

Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba.

1.2.   PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU ĮSIGYTOMIS ĮMONĖMIS

1.2.1.   Procedūra, susijusi su „First Business Bank S.A.“

| (19) | 2009 m. liepos mėn. Graikija rekapitalizavo banką „First Business Bank S.A.“ (toliau – „FB Bank“) pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę (10) ir tam skyrė 50 mln. EUR sumą. |
| --- | --- |

(19)

2009 m. liepos mėn. Graikija rekapitalizavo banką „First Business Bank S.A.“ (toliau – „FB Bank“) pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę (10) ir tam skyrė 50 mln. EUR sumą.

| (20) | 2013 m. pavasarį Graikijos bankas nusprendė pradėti „FB Bank“ pertvarkymą taikant pirkimo ir prisiėmimo procedūrą (11). |
| --- | --- |

(20)

2013 m. pavasarį Graikijos bankas nusprendė pradėti „FB Bank“ pertvarkymą taikant pirkimo ir prisiėmimo procedūrą (11).

| (21) | 2013 m. gegužės 1 d. Graikijos bankas paragino keturis didžiausius Graikijos bankus pateikti neįpareigojančius pasiūlymus dėl „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų portfelio. Graikijos bankas savo rašte konkurso dalyviams nurodė, kad HFSF padengtų ne tik finansavimo trūkumą, bet ir pirkėjo kapitalo poreikius, susijusius su perduotu „FB Bank“ turtu. |
| --- | --- |

(21)

2013 m. gegužės 1 d. Graikijos bankas paragino keturis didžiausius Graikijos bankus pateikti neįpareigojančius pasiūlymus dėl „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų portfelio. Graikijos bankas savo rašte konkurso dalyviams nurodė, kad HFSF padengtų ne tik finansavimo trūkumą, bet ir pirkėjo kapitalo poreikius, susijusius su perduotu „FB Bank“ turtu.

| (22) | 2013 m. gegužės 8 d. Bankas ir dar vienas bankas pateikė preliminarius pasiūlymus. |
| --- | --- |

(22)

2013 m. gegužės 8 d. Bankas ir dar vienas bankas pateikė preliminarius pasiūlymus.

| (23) | 2013 m. gegužės 10 d. Bankas savo pasiūlymą patikslino. |
| --- | --- |

(23)

2013 m. gegužės 10 d. Bankas savo pasiūlymą patikslino.

| (24) | Tą pačią dieną Graikijos bankas pradėjo „FB Bank“ pertvarkymą ir atrinkto turto bei įsipareigojimų perdavimą Bankui. |
| --- | --- |

(24)

Tą pačią dieną Graikijos bankas pradėjo „FB Bank“ pertvarkymą ir atrinkto turto bei įsipareigojimų perdavimą Bankui.

| (25) | 2013 m. gegužės 11 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie „FB Bank“ pertvarkymą. Komisija tą informaciją ir vėliau Graikijos valdžios institucijų pateiktą informaciją užregistravo kaip bylą SA.36658 (2014/NN). |
| --- | --- |

(25)

2013 m. gegužės 11 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie „FB Bank“ pertvarkymą. Komisija tą informaciją ir vėliau Graikijos valdžios institucijų pateiktą informaciją užregistravo kaip bylą SA.36658 (2014/NN).

| (26) | 2013 m. birželio 28 d. HFSF padengė du trečdalius finansavimo trūkumo, kaip buvo iš pradžių apskaičiuota. |
| --- | --- |

(26)

2013 m. birželio 28 d. HFSF padengė du trečdalius finansavimo trūkumo, kaip buvo iš pradžių apskaičiuota.

| (27) | 2013 m. liepos 29 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie finansavimo trūkumo padengimą (iš viso apie 524 mln. EUR), kaip apskaičiuota vykdant pertvarkymą ir remiantis 2013 m. kovo 31 d. duomenimis. |
| --- | --- |

(27)

2013 m. liepos 29 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie finansavimo trūkumo padengimą (iš viso apie 524 mln. EUR), kaip apskaičiuota vykdant pertvarkymą ir remiantis 2013 m. kovo 31 d. duomenimis.

| (28) | 2013 m. lapkričio 7 d. Graikijos banko patvirtintas apskaičiuotas visas finansavimo trūkumas sudarė 457 mln. EUR (12). |
| --- | --- |

(28)

2013 m. lapkričio 7 d. Graikijos banko patvirtintas apskaičiuotas visas finansavimo trūkumas sudarė 457 mln. EUR (12).

| (29) | 2013 m. lapkričio 13 d. HFSF sumokėjo Bankui finansavimo trūkumo likutį. |
| --- | --- |

(29)

2013 m. lapkričio 13 d. HFSF sumokėjo Bankui finansavimo trūkumo likutį.

| (30) | 2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Bankas neketina prašyti HFSF skirti Bankui lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „FB Bank“ turtą, padengti. |
| --- | --- |

(30)

2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Bankas neketina prašyti HFSF skirti Bankui lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „FB Bank“ turtą, padengti.

1.2.2.   Procedūra, susijusi su „Probank S.A.“

| (31) | 2013 m. gegužės 10 d. Graikijos bankas paskyrė „Probank S.A.“ bankui (toliau – „Probank“) įgaliotinį. |
| --- | --- |

(31)

2013 m. gegužės 10 d. Graikijos bankas paskyrė „Probank S.A.“ bankui (toliau – „Probank“) įgaliotinį.

| (32) | 2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas nusprendė pradėti „Probank“ pertvarkymą taikant pirkimo ir prisiėmimo procedūrą. |
| --- | --- |

(32)

2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas nusprendė pradėti „Probank“ pertvarkymą taikant pirkimo ir prisiėmimo procedūrą.

| (33) | 2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paragino keturis didžiausius Graikijos bankus pateikti pasiūlymus dėl „Probank“ turto ir įsipareigojimų portfelio. Graikijos bankas savo rašte potencialiems konkurso dalyviams pareiškė, kad HFSF padengtų ne tik finansavimo trūkumą, bet ir pirkėjo kapitalo poreikius, susijusius su perduotu „Probank“ turtu. |
| --- | --- |

(33)

2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paragino keturis didžiausius Graikijos bankus pateikti pasiūlymus dėl „Probank“ turto ir įsipareigojimų portfelio. Graikijos bankas savo rašte potencialiems konkurso dalyviams pareiškė, kad HFSF padengtų ne tik finansavimo trūkumą, bet ir pirkėjo kapitalo poreikius, susijusius su perduotu „Probank“ turtu.

| (34) | 2013 m. liepos 24 d. Bankas pateikė pasiūlymo projektą, o 2013 m. liepos 25 d. Bankas pateikė savo įpareigojantį pasiūlymą. |
| --- | --- |

(34)

2013 m. liepos 24 d. Bankas pateikė pasiūlymo projektą, o 2013 m. liepos 25 d. Bankas pateikė savo įpareigojantį pasiūlymą.

| (35) | 2013 m. liepos 26 d. Graikijos bankas pradėjo „Probank“ pertvarkymą ir atrinkto turto bei įsipareigojimų perdavimą Bankui. |
| --- | --- |

(35)

2013 m. liepos 26 d. Graikijos bankas pradėjo „Probank“ pertvarkymą ir atrinkto turto bei įsipareigojimų perdavimą Bankui.

| (36) | 2013 m. liepos 29 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie finansavimo trūkumo padengimą (iš viso 238 mln. EUR), kaip apskaičiavo Graikijos bankas remdamasis 2013 m. kovo 31 d. duomenimis. Komisija tą pranešimą ir vėliau Graikijos valdžios institucijų pateiktą informaciją užregistravo kaip bylą SA.37156 (2014/NN). |
| --- | --- |

(36)

2013 m. liepos 29 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie finansavimo trūkumo padengimą (iš viso 238 mln. EUR), kaip apskaičiavo Graikijos bankas remdamasis 2013 m. kovo 31 d. duomenimis. Komisija tą pranešimą ir vėliau Graikijos valdžios institucijų pateiktą informaciją užregistravo kaip bylą SA.37156 (2014/NN).

| (37) | 2013 m. rugpjūčio 9 d. HFSF padengė du trečdalius finansavimo trūkumo, kaip buvo iš pradžių apskaičiuota. |
| --- | --- |

(37)

2013 m. rugpjūčio 9 d. HFSF padengė du trečdalius finansavimo trūkumo, kaip buvo iš pradžių apskaičiuota.

| (38) | 2013 m. gruodžio 30 d. Graikijos banko patvirtintas apskaičiuotas visas finansavimo trūkumas sudarė 563 mln. EUR. |
| --- | --- |

(38)

2013 m. gruodžio 30 d. Graikijos banko patvirtintas apskaičiuotas visas finansavimo trūkumas sudarė 563 mln. EUR.

| (39) | 2013 m. gruodžio 31 d. HFSF sumokėjo Bankui finansavimo trūkumo likutį. |
| --- | --- |

(39)

2013 m. gruodžio 31 d. HFSF sumokėjo Bankui finansavimo trūkumo likutį.

| (40) | Tą pačią dieną Graikijos bankas pateikė Komisijai tolesnę informaciją apie viso finansavimo trūkumo padengimą. |
| --- | --- |

(40)

Tą pačią dieną Graikijos bankas pateikė Komisijai tolesnę informaciją apie viso finansavimo trūkumo padengimą.

| (41) | 2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Bankas neketina prašyti HFSF skirti Bankui lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „Probank“ turtą, padengti. |
| --- | --- |

(41)

2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Bankas neketina prašyti HFSF skirti Bankui lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „Probank“ turtą, padengti.

2.   APRAŠYMAS

2.1.   BANKAS IR JO PATIRIAMI SUNKUMAI

2.1.1.   Bendrosios Graikijos bankų sektoriaus aplinkybės

| (42) | Nuo 2008 m. iki 2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (13). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to patirta didelių paskolų nuostolių.

  1 lentelė


  Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008–2013 m.












  Graikija | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realiojo BVP augimas, % | – 0,2 | – 3,1 | – 4,9 | – 7,1 | – 6,4 | – 3,9 |
| Šaltinis: Eurostatas, paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(42)

Nuo 2008 m. iki 2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (13). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to patirta didelių paskolų nuostolių.

1 lentelė

Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008–2013 m.

Graikija

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Realiojo BVP augimas, %

– 0,2

– 3,1

– 4,9

– 7,1

– 6,4

– 3,9

Šaltinis: Eurostatas, paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (43) | Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo, žinomo kaip privačiojo sektoriaus dalyvavimas, programą (toliau – PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (14). To obligacijų keitimo rezultatus Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (15). Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės), be to, atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas.

  2 lentelė


  Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR)














  Bankai | GVO nominalioji vertė (1) | Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė (2) | Bendra nominalioji vertė
  (3) = (1) + (2) | GVO nuostolis, susijęs su PSD (4) | Su valstybe susijusių paskolų nuostolis, susijęs su PSD (5) | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD
  (6 ) = (4 ) + (5) | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/Bendras 1 lygio nuosavas kapitalas
  (2011 m. gruodžio mėn.) % (16) | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/Visas turtas
  (2011 m. gruodžio mėn.) % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| „Eurobank“ | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| „Alpha“ | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| „Piraeus“ | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| „Probank“ | 415 | 0 | 415 | 295 | 0 | 295 | 105,1 | 8,7 |
| „FB Bank“ | 70 | 0 | 70 | 49 | 0 | 49 | 33,8 | 3,1 |
| Šaltinis: Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14. |

(43)

Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo, žinomo kaip privačiojo sektoriaus dalyvavimas, programą (toliau – PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (14). To obligacijų keitimo rezultatus Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (15). Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės), be to, atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas.

2 lentelė

Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR)

Bankai

GVO nominalioji vertė (1)

Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė (2)

Bendra nominalioji vertė

(3) = (1) + (2)

GVO nuostolis, susijęs su PSD (4)

Su valstybe susijusių paskolų nuostolis, susijęs su PSD (5)

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD

(6 ) = (4 ) + (5)

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/Bendras 1 lygio nuosavas kapitalas

(2011 m. gruodžio mėn.) % (16)

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/Visas turtas

(2011 m. gruodžio mėn.) %

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

„Eurobank“

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

„Alpha“

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

„Piraeus“

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

„Probank“

415

0

415

295

0

295

105,1

8,7

„FB Bank“

70

0

70

49

0

49

33,8

3,1

Šaltinis: Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14.

| (44) | Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Europos Centrinio Banko (ECB) sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (EFPM) numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, pagal tą programą finansuotini bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo išlaidos sudaro 50 mlrd. EUR (17). Ta suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu laikotarpio nuo 2011 m. gruodžio mėn. iki 2014 m. gruodžio mėn. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (18). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai.

  3 lentelė


  2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR)














  Bankai | Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas
  (2011 m. gruodžio mėn.) (1) | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD
  (2011 m. gruodžio mėn.) (2) | Su PSD susiję atidėjiniai
  (2011 m. birželio mėn.) (3) | Bendroji sukaupto nuostolio suma.
  Kredito rizikos projekcijos (4) | Paskolų nuostolių rezervai
  (2011 m. gruodžio mėn.) (5) | Vidaus kapitalo formavimas (6) | Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas
  (2014 m. gruodžio mėn.) (7) | Kapitalo poreikiai
  (8) = (7) – (1 )– (2) – (3) – (4) – (5) – (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | – 11 735 | 1 646 | – 8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| „Eurobank“ | 3 515 | – 5 781 | 830 | – 8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| „Alpha“ | 4 526 | – 4 786 | 673 | – 8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| „Piraeus“ | 2 615 | – 5 911 | 1 005 | – 6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| „Probank“ | 281 | – 295 | 59 | – 462 | 168 | 147 | 180 | 282 |
| „FB Bank“ | 145 | – 49 | 0 | – 285 | 167 | – 29 | 116 | 168 |
| Šaltinis: Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8. |

(44)

Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Europos Centrinio Banko (ECB) sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (EFPM) numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, pagal tą programą finansuotini bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo išlaidos sudaro 50 mlrd. EUR (17). Ta suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu laikotarpio nuo 2011 m. gruodžio mėn. iki 2014 m. gruodžio mėn. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (18). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai.

3 lentelė

2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR)

Bankai

Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas

(2011 m. gruodžio mėn.) (1)

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD

(2011 m. gruodžio mėn.) (2)

Su PSD susiję atidėjiniai

(2011 m. birželio mėn.) (3)

Bendroji sukaupto nuostolio suma.

Kredito rizikos projekcijos (4)

Paskolų nuostolių rezervai

(2011 m. gruodžio mėn.) (5)

Vidaus kapitalo formavimas (6)

Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas

(2014 m. gruodžio mėn.) (7)

Kapitalo poreikiai

(8) = (7) – (1 )– (2) – (3) – (4) – (5) – (6)

NBG

7 287

– 11 735

1 646

– 8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

„Eurobank“

3 515

– 5 781

830

– 8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

„Alpha“

4 526

– 4 786

673

– 8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

„Piraeus“

2 615

– 5 911

1 005

– 6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

„Probank“

281

– 295

59

– 462

168

147

180

282

„FB Bank“

145

– 49

0

– 285

167

– 29

116

168

Šaltinis: Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8.

| (45) | Remiantis EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (19). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, „National Bank of Greece“, „Piraeus Bank“ ir „Alpha Bank“) yra gyvybingi (20). Pirmąją rekapitalizavimo priemonę HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn. |
| --- | --- |

(45)

Remiantis EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (19). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, „National Bank of Greece“, „Piraeus Bank“ ir „Alpha Bank“) yra gyvybingi (20). Pirmąją rekapitalizavimo priemonę HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn.

| (46) | Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius tie bankai turėjo mokėti aukštesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos finansavimo (21), kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti. |
| --- | --- |

(46)

Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius tie bankai turėjo mokėti aukštesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos finansavimo (21), kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.

| (47) | 2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, kurias investuotojai gavo pagal PSD programą, išpirkimo programą kainomis, kurios svyravo nuo 30,2 % iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (22). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to į savo balansą galėjo įrašyti dar didesnius nuostolius, nes didžioji PSD programos metu į sąskaitas įtraukto tų naujų GVO buhalterinio nuostolio (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumo) dalis tapo galutinė ir negrįžtama (23). |
| --- | --- |

(47)

2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, kurias investuotojai gavo pagal PSD programą, išpirkimo programą kainomis, kurios svyravo nuo 30,2 % iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (22). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to į savo balansą galėjo įrašyti dar didesnius nuostolius, nes didžioji PSD programos metu į sąskaitas įtraukto tų naujų GVO buhalterinio nuostolio (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumo) dalis tapo galutinė ir negrįžtama (23).

| (48) | 2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams HFSF suteikė antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę. |
| --- | --- |

(48)

2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams HFSF suteikė antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę.

| (49) | 2013 m. pavasarį tarpinis keturių bankų rekapitalizavimas buvo pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis, o HFSF turima dalis sudarė daugiau kaip 80 % kiekvieno iš keturių bankų akcijų. HFSF gavo bankų, sugebėjusių pritraukti iš anksto nustatytą privataus kapitalo sumą, akcijas be balsavimo teisės, o privatiems investuotojams, kurie kartu su HFSF skyrė pinigų, buvo suteikti varantai HFSF įsigytoms akcijoms. |
| --- | --- |

(49)

2013 m. pavasarį tarpinis keturių bankų rekapitalizavimas buvo pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis, o HFSF turima dalis sudarė daugiau kaip 80 % kiekvieno iš keturių bankų akcijų. HFSF gavo bankų, sugebėjusių pritraukti iš anksto nustatytą privataus kapitalo sumą, akcijas be balsavimo teisės, o privatiems investuotojams, kurie kartu su HFSF skyrė pinigų, buvo suteikti varantai HFSF įsigytoms akcijoms.

| (50) | 2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų portfelių, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, susijusių su Graikijos rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolos trukmės laikotarpiu. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį ir nepalankų scenarijus. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas sudarė Graikijos bankas, padedamas konsultanto. |
| --- | --- |

(50)

2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų portfelių, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, susijusių su Graikijos rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolos trukmės laikotarpiu. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį ir nepalankų scenarijus. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas sudarė Graikijos bankas, padedamas konsultanto.

| (51) | Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijų vertinimu, 2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis) siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą pagal pagrindinį ir nepalankų scenarijų. Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto parama, atliko kapitalo poreikių vertinimą. |
| --- | --- |

(51)

Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijų vertinimu, 2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis) siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą pagal pagrindinį ir nepalankų scenarijų. Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto parama, atliko kapitalo poreikių vertinimą.

| (52) | Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos (24) konsoliduotai Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, atėmus esamus paskolų rezervus; ii) numatomas bankų veiklos pelningumas laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn., remiantis atsargiu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai.

  4 lentelė


  2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis. Konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR)













  Bankai | Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas
  (2013 m. birželio mėn.) (1) | Paskolų nuostolių rezervai
  (2013 m. birželio mėn.) (2) | Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3) | Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (4) | Vidaus kapitalo formavimas (25) (5) | Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas
  (2016 m. gruodžio mėn.) (6) | Kapitalo poreikiai
  (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (26) | 4 821 | 8 134 | – 8 745 | – 3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| „Eurobank“ (27) | 2 228 | 7 000 | – 9 519 | – 1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| „Alpha“ | 7 380 | 10 416 | – 14 720 | – 2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| „Piraeus“ | 8 294 | 12 362 | – 16 132 | – 2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| Šaltinis: Graikijos bankas, 2014 m. kovo mėn. 2013 m. Graikijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (angl. 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector), p. 42. |

(52)

Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos (24) konsoliduotai Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, atėmus esamus paskolų rezervus; ii) numatomas bankų veiklos pelningumas laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn., remiantis atsargiu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai.

4 lentelė

2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis. Konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR)

Bankai

Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas

(2013 m. birželio mėn.) (1)

Paskolų nuostolių rezervai

(2013 m. birželio mėn.) (2)

Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3)

Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (4)

Vidaus kapitalo formavimas (25) (5)

Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas

(2016 m. gruodžio mėn.) (6)

Kapitalo poreikiai

(7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5)

NBG (26)

4 821

8 134

– 8 745

– 3 100

1 451

4 743

2 183

„Eurobank“ (27)

2 228

7 000

– 9 519

– 1 628

2 106

3 133

2 945

„Alpha“

7 380

10 416

– 14 720

– 2 936

4 047

4 450

262

„Piraeus“

8 294

12 362

– 16 132

– 2 342

2 658

5 265

425

Šaltinis: Graikijos bankas, 2014 m. kovo mėn. 2013 m. Graikijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (angl. 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector), p. 42.

| (53) | 2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio mėn. vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti. |
| --- | --- |

(53)

2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio mėn. vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti.

| (54) | Nuo 2013 m. kovo mėn. pabaigos iki 2014 m. gegužės mėn. pradžios keturi bankai didino kapitalą. |
| --- | --- |

(54)

Nuo 2013 m. kovo mėn. pabaigos iki 2014 m. gegužės mėn. pradžios keturi bankai didino kapitalą.

2.1.2.   Gavėjas

| (55) | Bankas teikia universalias banko paslaugas, daugiausia Graikijoje, Turkijoje ir kitose Vidurio, Rytų bei Pietryčių Europos šalyse (Kipre, Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje, Albanijoje ir buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM)). Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus ir paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, draudimo, iždo veiklą, veikia kapitalo rinkose ir teikia kitas paslaugas. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. rugsėjo 30 d. duomenimis Banke iš viso dirbo 37 831 darbuotojas (28), iš kurių maždaug trečdalis dirbo Graikijoje, dar trečdalis – Turkijoje, o likęs trečdalis – kitose šalyse, daugiausia Pietryčių Europoje. |
| --- | --- |

(55)

Bankas teikia universalias banko paslaugas, daugiausia Graikijoje, Turkijoje ir kitose Vidurio, Rytų bei Pietryčių Europos šalyse (Kipre, Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje, Albanijoje ir buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM)). Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus ir paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, draudimo, iždo veiklą, veikia kapitalo rinkose ir teikia kitas paslaugas. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. rugsėjo 30 d. duomenimis Banke iš viso dirbo 37 831 darbuotojas (28), iš kurių maždaug trečdalis dirbo Graikijoje, dar trečdalis – Turkijoje, o likęs trečdalis – kitose šalyse, daugiausia Pietryčių Europoje.

| (56) | Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė – 14 749 mln. EUR. Iš viso Banko su PSD susijusios išlaidos buvo apie 11 735 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa ši suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas (29). 2012 m. gruodžio mėn. vykdant išpirkimo programą Bankas gerokai žemesne kaina nei nominalioji vertė pardavė naujas GVO, kurias buvo gavęs pagal PSD programą. Dėl to pardavimo galėjo įrašyti su naujomis GVO susijusius nuostolius. |
| --- | --- |

(56)

Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė – 14 749 mln. EUR. Iš viso Banko su PSD susijusios išlaidos buvo apie 11 735 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa ši suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas (29). 2012 m. gruodžio mėn. vykdant išpirkimo programą Bankas gerokai žemesne kaina nei nominalioji vertė pardavė naujas GVO, kurias buvo gavęs pagal PSD programą. Dėl to pardavimo galėjo įrašyti su naujomis GVO susijusius nuostolius.

| (57) | 5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai Banko duomenys (metinių finansinių ataskaitų konsoliduoti duomenys).

  5 lentelė


  „National Bank of Greece“ pagrindiniai duomenys, 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m.
   (30)










  Pelnas ir nuostolis (mln. EUR) | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios pajamos iš palūkanų | 4 148 | 3 843 | 3 365 | 3 157 |
| Iš viso veiklos pajamų | 4 639 | 4 372 | 3 527 | 3 771 |
| Iš viso veiklos sąnaudų | – 2 512 | – 2 541 | – 2 322 | – 2 547 |
| Pajamos prieš atidėjinius | 2 127 | 1 833 | 1 205 | 1 224 |
| Vertės sumažėjimo nuostoliai kredito rizikai padengti | – 1 450 | – 3 439 | – 2 966 | – 1 373 |
| GVO ir PSD reikalavimus atitinkančių paskolų vertės sumažėjimo nuostoliai | 0 | – 11 783 | – 187 | 0 |
| Grynasis pelnas (nuostolis) | 440 | – 12 325 | – 2 131 | 807 |
| Atrankiniai apimties duomenys (mln. EUR) | 2010 m. gruodžio 31 d. | 2011 m. gruodžio 31 d. | 2012 m. gruodžio 31 d. | 2013 m. gruodžio 31 d. |
| Iš viso grynųjų paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams | 77 262 | 71 496 | 69 135 | 67 250 |
| Indėliai | 68 039 | 59 544 | 58 722 | 62 876 |
| Iš viso turto | 120 745 | 106 870 | 104 798 | 110 930 |
| Iš viso nuosavo kapitalo (31) | 10 905 | – 253 | – 2 042 | 7 874 |

(57)

5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai Banko duomenys (metinių finansinių ataskaitų konsoliduoti duomenys).

5 lentelė

„National Bank of Greece“ pagrindiniai duomenys, 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m.
   (30)

Pelnas ir nuostolis (mln. EUR)

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Grynosios pajamos iš palūkanų

4 148

3 843

3 365

3 157

Iš viso veiklos pajamų

4 639

4 372

3 527

3 771

Iš viso veiklos sąnaudų

– 2 512

– 2 541

– 2 322

– 2 547

Pajamos prieš atidėjinius

2 127

1 833

1 205

1 224

Vertės sumažėjimo nuostoliai kredito rizikai padengti

– 1 450

– 3 439

– 2 966

– 1 373

GVO ir PSD reikalavimus atitinkančių paskolų vertės sumažėjimo nuostoliai

0

– 11 783

– 187

0

Grynasis pelnas (nuostolis)

440

– 12 325

– 2 131

807

Atrankiniai apimties duomenys (mln. EUR)

2010 m. gruodžio 31 d.

2011 m. gruodžio 31 d.

2012 m. gruodžio 31 d.

2013 m. gruodžio 31 d.

Iš viso grynųjų paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams

77 262

71 496

69 135

67 250

Indėliai

68 039

59 544

58 722

62 876

Iš viso turto

120 745

106 870

104 798

110 930

Iš viso nuosavo kapitalo (31)

10 905

– 253

– 2 042

7 874

| (58) | 5 lentelė rodo, kad Bankas dėl PSD programos ne tik patyrė didelių nuostolių, įtrauktų į 2011 m. sąskaitas (11 735 mln. EUR (32)), bet ir jo pajamos sumažėjo (įskaitant dėl didesnių indėlių sąnaudų) ir jis patyrė didelių ir toliau didėjančių paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo nuostolių. Banko likvidumo pozicija nukentėjo dėl indėlių atsiėmimo, tačiau jo grynųjų paskolų ir indėlių santykis, palyginti su kitais Graikijos bankais, išliko gana žemas (2012 m. gruodžio 31 d. jis buvo 118 % (33)). |
| --- | --- |

(58)

5 lentelė rodo, kad Bankas dėl PSD programos ne tik patyrė didelių nuostolių, įtrauktų į 2011 m. sąskaitas (11 735 mln. EUR (32)), bet ir jo pajamos sumažėjo (įskaitant dėl didesnių indėlių sąnaudų) ir jis patyrė didelių ir toliau didėjančių paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo nuostolių. Banko likvidumo pozicija nukentėjo dėl indėlių atsiėmimo, tačiau jo grynųjų paskolų ir indėlių santykis, palyginti su kitais Graikijos bankais, išliko gana žemas (2012 m. gruodžio 31 d. jis buvo 118 % (33)).

| (59) | Atlikus 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, per kurį apskaičiuota, kad Banko kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų sudarė 2 183 mln. EUR, Bankas siekė gauti 2,5 mlrd. EUR kapitalo rinkoje. |
| --- | --- |

(59)

Atlikus 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, per kurį apskaičiuota, kad Banko kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų sudarė 2 183 mln. EUR, Bankas siekė gauti 2,5 mlrd. EUR kapitalo rinkoje.

| (60) | 2014 m. gegužės 6 d. Bankas paskelbė 2,5 mlrd. EUR (34) vertės užsakymų portfelio sudarymo (35) pradžią. |
| --- | --- |

(60)

2014 m. gegužės 6 d. Bankas paskelbė 2,5 mlrd. EUR (34) vertės užsakymų portfelio sudarymo (35) pradžią.

| (61) | 2014 m. gegužės 9 d. Bankas paskelbė apie 1 136,4 mln. naujų paprastųjų akcijų, kurių pardavimo kaina – 2,2 EUR už akciją, o visos bendrosios pajamos – 2,5 mlrd. EUR, išleidimą ir platinimą (36). Akcinis kapitalas padidintas panaikinus esamų akcininkų turimas pirmenybės teises, kaip nuspręsta per 2014 m. gegužės 10 d. Atėnuose vykusį visuotinį akcininkų susirinkimą (37). HFSF, remdamasis dviem nepriklausomų ekspertų pagal Įstatymą Nr. 3864 atlikto vertinimo ataskaitomis, patvirtino akcinio kapitalo padidinimą (38). |
| --- | --- |

(61)

2014 m. gegužės 9 d. Bankas paskelbė apie 1 136,4 mln. naujų paprastųjų akcijų, kurių pardavimo kaina – 2,2 EUR už akciją, o visos bendrosios pajamos – 2,5 mlrd. EUR, išleidimą ir platinimą (36). Akcinis kapitalas padidintas panaikinus esamų akcininkų turimas pirmenybės teises, kaip nuspręsta per 2014 m. gegužės 10 d. Atėnuose vykusį visuotinį akcininkų susirinkimą (37). HFSF, remdamasis dviem nepriklausomų ekspertų pagal Įstatymą Nr. 3864 atlikto vertinimo ataskaitomis, patvirtino akcinio kapitalo padidinimą (38).

2.2.   BANKO VYKDOMI GRAIKIJOS BANKININKYSTĖS VEIKLOS ĮSIGIJIMAI

2.2.1.   Trijų kooperatinių bankų atrinktų įsipareigojimų įsigijimas

| (62) | 2012 m. kovo 18 d. Graikijos bankas pažymėjo, kad trys kooperatiniai bankai neatitinka kapitalo pakankamumo reikalavimų ir padarė išvadą, kad jie negalėtų pasididinti kapitalo. Todėl Graikijos bankas nusprendė panaikinti jų licencijas ir pradėjo jų likvidavimą. |
| --- | --- |

(62)

2012 m. kovo 18 d. Graikijos bankas pažymėjo, kad trys kooperatiniai bankai neatitinka kapitalo pakankamumo reikalavimų ir padarė išvadą, kad jie negalėtų pasididinti kapitalo. Todėl Graikijos bankas nusprendė panaikinti jų licencijas ir pradėjo jų likvidavimą.

| (63) | Graikijos bankas manė, kad pertvarkymo priemonių taikymas, ypač indėlių aukcionai vykdant pertvarkymą (Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnis) ir atitinkamo finansavimo trūkumo padengimas, buvo labai svarbūs žingsniai siekiant išlaikyti po sėkmingo PSD ir antrosios koregavimo programos užbaigimo atsigaunantį, tačiau, nepaisant pasikeitusių rinkos nuotaikų, vis dar trapų, indėlininkų pasitikėjimą. Graikijos bankas apskaičiavo, kad 2012 m. kovo 19 d. tuose trijuose kooperatiniuose bankuose klientų indėlių bendra suma (remiantis 2013 m. rugsėjo 30 d. audito nepatvirtintais duomenimis) sudarė apie 325 mln. EUR. |
| --- | --- |

(63)

Graikijos bankas manė, kad pertvarkymo priemonių taikymas, ypač indėlių aukcionai vykdant pertvarkymą (Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnis) ir atitinkamo finansavimo trūkumo padengimas, buvo labai svarbūs žingsniai siekiant išlaikyti po sėkmingo PSD ir antrosios koregavimo programos užbaigimo atsigaunantį, tačiau, nepaisant pasikeitusių rinkos nuotaikų, vis dar trapų, indėlininkų pasitikėjimą. Graikijos bankas apskaičiavo, kad 2012 m. kovo 19 d. tuose trijuose kooperatiniuose bankuose klientų indėlių bendra suma (remiantis 2013 m. rugsėjo 30 d. audito nepatvirtintais duomenimis) sudarė apie 325 mln. EUR.

| (64) | Graikijos bankas pradėjo pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, pagal kurią visi indėliai, įskaitant tarpbankinius indėlius, ir reikalavimai bei įsipareigojimai Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui (toliau – HDIGF), išskyrus paskolas, būtų perduoti pirkėjui. 2012 m. kovo 20 d. Graikijos bankas paragino penkias tuo metu didžiausias Graikijos kredito įstaigas pateikti pasiūlymus. Bankas ir trys kiti bankai pateikė įpareigojančius pasiūlymus. Banko pasiūlymas buvo tinkamiausias, atsižvelgiant į atlygį ir laiką, kurio reikia perdavimui užbaigti. Bankas kaip atlygį pasiūlė sumokėti sumą, lygią [...] (39) % perduotų indėlių, ir apskaičiuota, kad perdavimą galima užbaigti per vieną darbo dieną. |
| --- | --- |

(64)

Graikijos bankas pradėjo pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, pagal kurią visi indėliai, įskaitant tarpbankinius indėlius, ir reikalavimai bei įsipareigojimai Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui (toliau – HDIGF), išskyrus paskolas, būtų perduoti pirkėjui. 2012 m. kovo 20 d. Graikijos bankas paragino penkias tuo metu didžiausias Graikijos kredito įstaigas pateikti pasiūlymus. Bankas ir trys kiti bankai pateikė įpareigojančius pasiūlymus. Banko pasiūlymas buvo tinkamiausias, atsižvelgiant į atlygį ir laiką, kurio reikia perdavimui užbaigti. Bankas kaip atlygį pasiūlė sumokėti sumą, lygią [...] (39) % perduotų indėlių, ir apskaičiuota, kad perdavimą galima užbaigti per vieną darbo dieną.

2.2.1.1.   Kooperatinis bankas „Lesvos-Limnos“ (toliau – „Lesvos-Limnos Bank“)

| (65) | 2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas nusprendė, kad „Lesvos-Limnos Bank“ indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu turi būti perduoti Bankui (40). Remiantis Graikijos banku (41), tikroji perduotų įsipareigojimų vertė buvo [...] mln. EUR, o jokio turto perduota nebuvo. Apskaičiuota (42), kad atlygis yra [...] mln. EUR, t. y. [...] % perduotų indėlių. Finansavimo trūkumą padengė HFSF pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį. 2012 m. balandžio 10 d. HFSF padengė du trečdalius viso EFSF finansavimo trūkumo ir įsipareigojo išmokėti likusią sumą po to, kai bus nustatytas galutinis finansavimo trūkumas. 2012 m. birželio 22 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis „Lesvos-Limnos Bank“ finansavimo trūkumas sudarė 56,6 mln. EUR. 2012 m. liepos 20 d. HFSF padengė trūkstamą finansavimo trūkumo dalį. |
| --- | --- |

(65)

2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas nusprendė, kad „Lesvos-Limnos Bank“ indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu turi būti perduoti Bankui (40). Remiantis Graikijos banku (41), tikroji perduotų įsipareigojimų vertė buvo [...] mln. EUR, o jokio turto perduota nebuvo. Apskaičiuota (42), kad atlygis yra [...] mln. EUR, t. y. [...] % perduotų indėlių. Finansavimo trūkumą padengė HFSF pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį. 2012 m. balandžio 10 d. HFSF padengė du trečdalius viso EFSF finansavimo trūkumo ir įsipareigojo išmokėti likusią sumą po to, kai bus nustatytas galutinis finansavimo trūkumas. 2012 m. birželio 22 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis „Lesvos-Limnos Bank“ finansavimo trūkumas sudarė 56,6 mln. EUR. 2012 m. liepos 20 d. HFSF padengė trūkstamą finansavimo trūkumo dalį.

| (66) | Kai buvo vykdomas „Lesvos-Limnos Bank“ pertvarkymas, jame dirbo 37 darbuotojai ir jis turėjo 3 filialus. Bankas neperėmė nė vieno „Lesvos-Limnos Bank“ filialo, o jų darbuotojus atleido. |
| --- | --- |

(66)

Kai buvo vykdomas „Lesvos-Limnos Bank“ pertvarkymas, jame dirbo 37 darbuotojai ir jis turėjo 3 filialus. Bankas neperėmė nė vieno „Lesvos-Limnos Bank“ filialo, o jų darbuotojus atleido.

2.2.1.2.   Kooperatinis bankas „Achaia“ (toliau – „Achaia Bank“)

| (67) | 2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas nusprendė, kad „Achaia Bank“ indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu turi būti perduoti Bankui (43). Remiantis Graikijos banku (44), tikroji perduotų įsipareigojimų vertė buvo [...] mln. EUR, o jokio turto perduota nebuvo. Apskaičiuota (45), kad atlygis yra [...] mln. EUR, t. y. [...] % perduotų indėlių kapitalo. Finansavimo trūkumą padengė HFSF pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį. 2012 m. balandžio 10 d. HFSF padengė du trečdalius viso EFSF finansavimo trūkumo ir įsipareigojo išmokėti likusią sumą po to, kai bus nustatytas galutinis finansavimo trūkumas. 2012 m. birželio 22 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis „Achaia Bank“ finansavimo trūkumas sudarė 212,9 mln. EUR. 2012 m. liepos 20 d. HFSF padengė trūkstamą finansavimo trūkumo dalį. |
| --- | --- |

(67)

2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas nusprendė, kad „Achaia Bank“ indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu turi būti perduoti Bankui (43). Remiantis Graikijos banku (44), tikroji perduotų įsipareigojimų vertė buvo [...] mln. EUR, o jokio turto perduota nebuvo. Apskaičiuota (45), kad atlygis yra [...] mln. EUR, t. y. [...] % perduotų indėlių kapitalo. Finansavimo trūkumą padengė HFSF pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį. 2012 m. balandžio 10 d. HFSF padengė du trečdalius viso EFSF finansavimo trūkumo ir įsipareigojo išmokėti likusią sumą po to, kai bus nustatytas galutinis finansavimo trūkumas. 2012 m. birželio 22 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis „Achaia Bank“ finansavimo trūkumas sudarė 212,9 mln. EUR. 2012 m. liepos 20 d. HFSF padengė trūkstamą finansavimo trūkumo dalį.

| (68) | Kai buvo vykdomas „Achaia Bank“ pertvarkymas, jame dirbo 103 darbuotojai ir jis turėjo 13 filialų. Bankas neperėmė nė vieno „Achaia Bank“ filialo, o jų darbuotojus atleido. |
| --- | --- |

(68)

Kai buvo vykdomas „Achaia Bank“ pertvarkymas, jame dirbo 103 darbuotojai ir jis turėjo 13 filialų. Bankas neperėmė nė vieno „Achaia Bank“ filialo, o jų darbuotojus atleido.

2.2.1.3.   Kooperatinis bankas „Lamia“ (toliau – „Lamia Bank“)

| (69) | 2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas nusprendė, kad „Lamia Bank“ indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu turi būti perduoti Bankui (46). Pasak Graikijos banko, tikroji perduotų įsipareigojimų vertė buvo [...] mln. EUR, o jokio turto perduota nebuvo. Apskaičiuota (47), kad atlygis yra [...] mln. EUR, t. y. [...] % perduotų indėlių kapitalo. Finansavimo trūkumą padengė HFSF pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį. 2012 m. balandžio 10 d. HFSF padengė du trečdalius viso EFSF finansavimo trūkumo ir įsipareigojo išmokėti likusią sumą po to, kai bus nustatytas galutinis finansavimo trūkumas. 2012 m. birželio 22 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis „Lamia Bank“ finansavimo trūkumas sudarė 56,3 mln. EUR. 2012 m. liepos 20 d. HFSF padengė trūkstamą finansavimo trūkumo dalį. |
| --- | --- |

(69)

2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas nusprendė, kad „Lamia Bank“ indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu turi būti perduoti Bankui (46). Pasak Graikijos banko, tikroji perduotų įsipareigojimų vertė buvo [...] mln. EUR, o jokio turto perduota nebuvo. Apskaičiuota (47), kad atlygis yra [...] mln. EUR, t. y. [...] % perduotų indėlių kapitalo. Finansavimo trūkumą padengė HFSF pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį. 2012 m. balandžio 10 d. HFSF padengė du trečdalius viso EFSF finansavimo trūkumo ir įsipareigojo išmokėti likusią sumą po to, kai bus nustatytas galutinis finansavimo trūkumas. 2012 m. birželio 22 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis „Lamia Bank“ finansavimo trūkumas sudarė 56,3 mln. EUR. 2012 m. liepos 20 d. HFSF padengė trūkstamą finansavimo trūkumo dalį.

| (70) | Kai buvo vykdomas „Lamia Bank“ pertvarkymas, jame dirbo 47 darbuotojai ir jis turėjo 5 filialus. Bankas neperėmė nė vieno „Lamia Bank“ filialo, o jų darbuotojus atleido. |
| --- | --- |

(70)

Kai buvo vykdomas „Lamia Bank“ pertvarkymas, jame dirbo 47 darbuotojai ir jis turėjo 5 filialus. Bankas neperėmė nė vieno „Lamia Bank“ filialo, o jų darbuotojus atleido.

| (71) | Trijų kooperatinių bankų finansavimo trūkumo sumos nurodytos 6 lentelėje.

  6 lentelė


  Trijų kooperatinių bankų galutiniai finansavimo trūkumai | Galutinis finansavimo trūkumas
  (mln. EUR) |
| --- | --- | --- |
| „Lesvos-Limnos Bank“ | 56,6 |
| „Achaia Bank“ | 212,9 |
| „Lamia Bank“ | 56,3 |
| Iš viso | 325,8 |
| Šaltiniai:2012 m. birželio 22 d. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimai Nr. 3/1, 3/2 ir 3/3. |

(71)

Trijų kooperatinių bankų finansavimo trūkumo sumos nurodytos 6 lentelėje.

6 lentelė

Trijų kooperatinių bankų galutiniai finansavimo trūkumai

Galutinis finansavimo trūkumas

(mln. EUR)

„Lesvos-Limnos Bank“

56,6

„Achaia Bank“

212,9

„Lamia Bank“

56,3

Iš viso

325,8

Šaltiniai:2012 m. birželio 22 d. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimai Nr. 3/1, 3/2 ir 3/3.

2.2.2.   „First Business Bank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų įsigijimas

| (72) | „FB Bank“ – mažas bankas, kurio balanso suma jo pertvarkymo metu buvo 1,4 mlrd. EUR, ir kurio paskolų ir indėlių rinkos dalis buvo mažesnė nei 1 %. „FB Bankas“ turėjo 19 filialų visoje Graikijoje ir 2012 m. gruodžio 31 d. jame dirbo 260 darbuotojų. |
| --- | --- |

(72)

„FB Bank“ – mažas bankas, kurio balanso suma jo pertvarkymo metu buvo 1,4 mlrd. EUR, ir kurio paskolų ir indėlių rinkos dalis buvo mažesnė nei 1 %. „FB Bankas“ turėjo 19 filialų visoje Graikijoje ir 2012 m. gruodžio 31 d. jame dirbo 260 darbuotojų.

| (73) | Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą „FB Bank“ gavo i) 2009 m. liepos mėn. 50 mln. EUR kapitalo injekciją iš Graikijos valstybės, ii) 2012 m. gegužės mėn. 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių (48), iii) 2011 m. kovo mėn. valstybės garantiją išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė 50 mln. EUR. |
| --- | --- |

(73)

Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą „FB Bank“ gavo i) 2009 m. liepos mėn. 50 mln. EUR kapitalo injekciją iš Graikijos valstybės, ii) 2012 m. gegužės mėn. 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių (48), iii) 2011 m. kovo mėn. valstybės garantiją išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė 50 mln. EUR.

| (74) | „FB Bank“ dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO, kurių nominalioji vertė – 70 mln. EUR. Kaip parodyta 2 lentelėje, iš viso Banko su PSD susijusios išlaidos sudarė apie 49 mln. EUR prieš apmokestinimą. Kaip parodyta 3 lentelėje, atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis apskaičiuota, kad „FB Bank“ kapitalo poreikiai siekė 168 mln. EUR. |
| --- | --- |

(74)

„FB Bank“ dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO, kurių nominalioji vertė – 70 mln. EUR. Kaip parodyta 2 lentelėje, iš viso Banko su PSD susijusios išlaidos sudarė apie 49 mln. EUR prieš apmokestinimą. Kaip parodyta 3 lentelėje, atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis apskaičiuota, kad „FB Bank“ kapitalo poreikiai siekė 168 mln. EUR.

„First Business Bank“ įsigijimas

| (75) | 2012 m. lapkričio 8 d. Graikijos bankas paprašė „FB Bank“ iki 2013 m. balandžio 30 d. užbaigti kapitalo didinimą, kad būtų atstatytas bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas. |
| --- | --- |

(75)

2012 m. lapkričio 8 d. Graikijos bankas paprašė „FB Bank“ iki 2013 m. balandžio 30 d. užbaigti kapitalo didinimą, kad būtų atstatytas bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas.

| (76) | Kadangi „FB Bank“ nesugebėjo surinkti reikalaujamo kapitalo iki 2013 m. balandžio 30 d., Graikijos bankas nusprendė pradėti „FB Bank“ licencijos panaikinimo procesą ir jo likvidavimą. |
| --- | --- |

(76)

Kadangi „FB Bank“ nesugebėjo surinkti reikalaujamo kapitalo iki 2013 m. balandžio 30 d., Graikijos bankas nusprendė pradėti „FB Bank“ licencijos panaikinimo procesą ir jo likvidavimą.

| (77) | Graikijos bankas manė, kad pertvarkymo priemonių taikymas pagal pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, ypač atitinkamo finansavimo trūkumo padengimas ir susijęs kapitalo poreikių, susijusių su perduotu turtu, padengimas, buvo labai svarbūs žingsniai siekiant išlaikyti indėlininkų pasitikėjimą Graikijos bankų sistema ir taip išsaugoti finansinį stabilumą. Graikijos bankas apskaičiavo, kad 2012 m. gruodžio 31 d.„FB Bank“ klientų indėlių bendra suma sudarė apie 1 278 mln. EUR, iš kurių HDIGF garantavo tik už 830 mln. EUR. Todėl, jei „FB Bank“ būtų buvęs likviduojamas netaikant pertvarkymo priemonių, apie 448 mln. EUR indėlių būtų likę nepadengta. |
| --- | --- |

(77)

Graikijos bankas manė, kad pertvarkymo priemonių taikymas pagal pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, ypač atitinkamo finansavimo trūkumo padengimas ir susijęs kapitalo poreikių, susijusių su perduotu turtu, padengimas, buvo labai svarbūs žingsniai siekiant išlaikyti indėlininkų pasitikėjimą Graikijos bankų sistema ir taip išsaugoti finansinį stabilumą. Graikijos bankas apskaičiavo, kad 2012 m. gruodžio 31 d.„FB Bank“ klientų indėlių bendra suma sudarė apie 1 278 mln. EUR, iš kurių HDIGF garantavo tik už 830 mln. EUR. Todėl, jei „FB Bank“ būtų buvęs likviduojamas netaikant pertvarkymo priemonių, apie 448 mln. EUR indėlių būtų likę nepadengta.

| (78) | Vadovaudamasis šiais stabilumo sumetimais, Graikijos bankas pradėjo „FB Bank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų, įskaitant indėlius, aukcioną. Tačiau įsigijus „FB Bank“ turtą pirkėjui galėjo susidaryti papildomų kapitalo poreikių, todėl joks bankas nesutiktų įsigyti atrinkto turto ir įsipareigojimų. Graikijos bankas savo 2013 m. gegužės 8 d. rašte HFSF nurodė, kad jis mano, jog būtų tikslinga, kad HFSF padengtų tuos kapitalo poreikius, kaip dalį pertvarkymo sąnaudų. 2013 m. gegužės 10 d. savo galutiniame įpareigojančiame pasiūlyme Bankas paprašė, kad dėl perduoto „FB Bank“ turto įsigijimo susidariusius kapitalo poreikius padengtų HFSF. Kai buvo vykdomas pertvarkymas, Graikijos bankas apskaičiavo, kad tie kapitalo poreikiai siekė apie 100 mln. EUR (49). |
| --- | --- |

(78)

Vadovaudamasis šiais stabilumo sumetimais, Graikijos bankas pradėjo „FB Bank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų, įskaitant indėlius, aukcioną. Tačiau įsigijus „FB Bank“ turtą pirkėjui galėjo susidaryti papildomų kapitalo poreikių, todėl joks bankas nesutiktų įsigyti atrinkto turto ir įsipareigojimų. Graikijos bankas savo 2013 m. gegužės 8 d. rašte HFSF nurodė, kad jis mano, jog būtų tikslinga, kad HFSF padengtų tuos kapitalo poreikius, kaip dalį pertvarkymo sąnaudų. 2013 m. gegužės 10 d. savo galutiniame įpareigojančiame pasiūlyme Bankas paprašė, kad dėl perduoto „FB Bank“ turto įsigijimo susidariusius kapitalo poreikius padengtų HFSF. Kai buvo vykdomas pertvarkymas, Graikijos bankas apskaičiavo, kad tie kapitalo poreikiai siekė apie 100 mln. EUR (49).

| (79) | 2013 m. gegužės 8 d. tik Bankas ir vienas kitas bankas pateikė neįpareigojančius pasiūlymus. Abiejų bankų pasiūlymai rėmėsi žinojimu, kad HFSF padengtų tiek finansavimo trūkumą, tiek su perduotu turtu susijusius kapitalo poreikius. 2013 m. gegužės 10 d. Bankas pateikė galutinį pasiūlymą. Graikijos bankas nusprendė perduoti „FB Bank“ turtą ir įsipareigojimus Bankui, kurio pasiūlymas buvo laikomas tinkamiausiu. |
| --- | --- |

(79)

2013 m. gegužės 8 d. tik Bankas ir vienas kitas bankas pateikė neįpareigojančius pasiūlymus. Abiejų bankų pasiūlymai rėmėsi žinojimu, kad HFSF padengtų tiek finansavimo trūkumą, tiek su perduotu turtu susijusius kapitalo poreikius. 2013 m. gegužės 10 d. Bankas pateikė galutinį pasiūlymą. Graikijos bankas nusprendė perduoti „FB Bank“ turtą ir įsipareigojimus Bankui, kurio pasiūlymas buvo laikomas tinkamiausiu.

| (80) | Bankui buvo perduotos klientų paskolos (išskyrus paskolas su nuolatiniais įsiskolinimais), beveik visi pinigų likučiai, nematerialusis turtas ir prestižas, nuosavybės teisės, su nuosavybės nuoma ar pirkimu susijusios sutartys, tarpbankiniai įsipareigojimai bei klientų indėliai. |
| --- | --- |

(80)

Bankui buvo perduotos klientų paskolos (išskyrus paskolas su nuolatiniais įsiskolinimais), beveik visi pinigų likučiai, nematerialusis turtas ir prestižas, nuosavybės teisės, su nuosavybės nuoma ar pirkimu susijusios sutartys, tarpbankiniai įsipareigojimai bei klientų indėliai.

| (81) | Remiantis Graikijos banko pradiniu vertinimu, atliktu vykdant pertvarkymą (50), Bankui perduotų „FB Bank“ įsipareigojimų vertė buvo 1 402 mln. EUR, o perduoto turto – 878 mln. EUR, taigi buvo 524 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį padengė HFSF, kuris 2013 m. birželio 28 d. apmokėjo du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo, t. y. 349,6 mln. EUR. 2013 m. lapkričio 7 d. (51) Graikijos bankui apskaičiavus, kad galutinė finansavimo trūkumo suma yra 457 mln. EUR, 2013 m. lapkričio 13 d. (52) HFSF Bankui sumokėjo 107,4 mln. EUR likutį. |
| --- | --- |

(81)

Remiantis Graikijos banko pradiniu vertinimu, atliktu vykdant pertvarkymą (50), Bankui perduotų „FB Bank“ įsipareigojimų vertė buvo 1 402 mln. EUR, o perduoto turto – 878 mln. EUR, taigi buvo 524 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį padengė HFSF, kuris 2013 m. birželio 28 d. apmokėjo du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo, t. y. 349,6 mln. EUR. 2013 m. lapkričio 7 d. (51) Graikijos bankui apskaičiavus, kad galutinė finansavimo trūkumo suma yra 457 mln. EUR, 2013 m. lapkričio 13 d. (52) HFSF Bankui sumokėjo 107,4 mln. EUR likutį.

2.2.3.   „Probank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų įsigijimas

| (82) | „Probank“ visoje Graikijoje turėjo 112 filialų tinklą ir 2013 m. kovo 31 d. jame dirbo 1 087 darbuotojų (53). |
| --- | --- |

(82)

„Probank“ visoje Graikijoje turėjo 112 filialų tinklą ir 2013 m. kovo 31 d. jame dirbo 1 087 darbuotojų (53).

| (83) | 2013 m. birželio 30 d.„Probank“ balansas buvo apie 3,2 mlrd. EUR (54). 2013 m. kovo 31 d. duomenimis „Probank“ paskolų rinkos dalis buvo 1,1 %, o indėlių rinkos – 1,7 %. |
| --- | --- |

(83)

2013 m. birželio 30 d.„Probank“ balansas buvo apie 3,2 mlrd. EUR (54). 2013 m. kovo 31 d. duomenimis „Probank“ paskolų rinkos dalis buvo 1,1 %, o indėlių rinkos – 1,7 %.

| (84) | „Probank“ dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO, kurių nominalioji vertė – 415 mln. EUR. Kaip parodyta 2 lentelėje, iš viso Banko su PSD susijusios išlaidos sudarė apie 295 mln. EUR prieš apmokestinimą. Kaip parodyta 3 lentelėje, atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis apskaičiuota, kad „Probank“ kapitalo poreikiai siekė 282 mln. EUR. |
| --- | --- |

(84)

„Probank“ dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO, kurių nominalioji vertė – 415 mln. EUR. Kaip parodyta 2 lentelėje, iš viso Banko su PSD susijusios išlaidos sudarė apie 295 mln. EUR prieš apmokestinimą. Kaip parodyta 3 lentelėje, atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis apskaičiuota, kad „Probank“ kapitalo poreikiai siekė 282 mln. EUR.

„Probank“ įsigijimas

| (85) | 2012 m. spalio 26 d. Graikijos bankas paprašė „Probank“ padidinti kapitalą 282 mln. EUR. |
| --- | --- |

(85)

2012 m. spalio 26 d. Graikijos bankas paprašė „Probank“ padidinti kapitalą 282 mln. EUR.

| (86) | Kadangi „Probank“ nesugebėjo padidinti kapitalo iki 2013 m. liepos mėn., Graikijos bankas nusprendė pradėti jo licencijos panaikinimo procesą ir likvidavimą (55). Konkrečiau, „Probank“ nuosavos lėšos buvo neigiamos ir, remiantis konsoliduotais 2013 m. kovo 31 d. duomenimis, apskaičiuota, kad jos siekė apie -16 mln. EUR. Todėl „Probank“ neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, o jo nuosavos lėšos nesiekė Įstatymo Nr. 3601/2007 5 straipsnio 4 dalies a punkte bankams nustatyto minimalaus akcinio kapitalo. |
| --- | --- |

(86)

Kadangi „Probank“ nesugebėjo padidinti kapitalo iki 2013 m. liepos mėn., Graikijos bankas nusprendė pradėti jo licencijos panaikinimo procesą ir likvidavimą (55). Konkrečiau, „Probank“ nuosavos lėšos buvo neigiamos ir, remiantis konsoliduotais 2013 m. kovo 31 d. duomenimis, apskaičiuota, kad jos siekė apie -16 mln. EUR. Todėl „Probank“ neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, o jo nuosavos lėšos nesiekė Įstatymo Nr. 3601/2007 5 straipsnio 4 dalies a punkte bankams nustatyto minimalaus akcinio kapitalo.

| (87) | Graikijos bankas manė, kad pertvarkymo priemonių taikymas buvo labai svarbus siekiant išlaikyti indėlininkų pasitikėjimą Graikijos bankų sistema ir taip išsaugoti finansinį stabilumą. Graikijos bankas apskaičiavo, kad 2013 m. kovo 31 d.„Probank“ klientų indėlių bendra suma sudarė apie 3 123 mln. EUR, iš kurių HDIGF garantavo tik už 1 998 mln. EUR. Todėl, jei „Probank“ būtų buvęs likviduojamas netaikant pertvarkymo priemonių, apie 1 125 mln. EUR indėlių būtų likę nepadengta. |
| --- | --- |

(87)

Graikijos bankas manė, kad pertvarkymo priemonių taikymas buvo labai svarbus siekiant išlaikyti indėlininkų pasitikėjimą Graikijos bankų sistema ir taip išsaugoti finansinį stabilumą. Graikijos bankas apskaičiavo, kad 2013 m. kovo 31 d.„Probank“ klientų indėlių bendra suma sudarė apie 3 123 mln. EUR, iš kurių HDIGF garantavo tik už 1 998 mln. EUR. Todėl, jei „Probank“ būtų buvęs likviduojamas netaikant pertvarkymo priemonių, apie 1 125 mln. EUR indėlių būtų likę nepadengta.

| (88) | Vadovaudamasis šiais stabilumo sumetimais, Graikijos bankas pradėjo „Probank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų, įskaitant indėlius, aukcioną. Tačiau įsigijus „Probank“ turtą pirkėjui galėjo susidaryti papildomų kapitalo poreikių, todėl joks bankas nesutiktų įsigyti atrinkto turto ir įsipareigojimų. Todėl 2013 m. liepos 25 d. savo galutiniame įpareigojančiame pasiūlyme Bankas paprašė, kad dėl perduoto „Probank“ turto įsigijimo susidariusius kapitalo poreikius padengtų HFSF. Vertinant gautus pasiūlymus HFSF atsižvelgė į prašymą prisiimti įsipareigojimą padengti tuos kapitalo poreikius. Apskaičiuota tų kapitalo poreikių suma buvo [180–280] mln. EUR (56). |
| --- | --- |

(88)

Vadovaudamasis šiais stabilumo sumetimais, Graikijos bankas pradėjo „Probank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų, įskaitant indėlius, aukcioną. Tačiau įsigijus „Probank“ turtą pirkėjui galėjo susidaryti papildomų kapitalo poreikių, todėl joks bankas nesutiktų įsigyti atrinkto turto ir įsipareigojimų. Todėl 2013 m. liepos 25 d. savo galutiniame įpareigojančiame pasiūlyme Bankas paprašė, kad dėl perduoto „Probank“ turto įsigijimo susidariusius kapitalo poreikius padengtų HFSF. Vertinant gautus pasiūlymus HFSF atsižvelgė į prašymą prisiimti įsipareigojimą padengti tuos kapitalo poreikius. Apskaičiuota tų kapitalo poreikių suma buvo [180–280] mln. EUR (56).

| (89) | 2013 m. liepos 24 d. kitas didelis Graikijos bankas pateikė pasiūlymo projektą, o 2013 m. liepos 25 d. Bankas pateikė savo pasiūlymą. Abiejų bankų pasiūlymai rėmėsi žinojimu, kad HFSF padengtų tiek finansavimo trūkumą, tiek dėl perduoto turto susidariusius kapitalo poreikius. Graikijos bankas nusprendė perduoti „Probank“ turtą ir įsipareigojimus Bankui, kurio pasiūlymas buvo laikomas tinkamiausiu. |
| --- | --- |

(89)

2013 m. liepos 24 d. kitas didelis Graikijos bankas pateikė pasiūlymo projektą, o 2013 m. liepos 25 d. Bankas pateikė savo pasiūlymą. Abiejų bankų pasiūlymai rėmėsi žinojimu, kad HFSF padengtų tiek finansavimo trūkumą, tiek dėl perduoto turto susidariusius kapitalo poreikius. Graikijos bankas nusprendė perduoti „Probank“ turtą ir įsipareigojimus Bankui, kurio pasiūlymas buvo laikomas tinkamiausiu.

| (90) | Bankui buvo perduotos klientų paskolos (išskyrus paskolas su nuolatiniais įsiskolinimais), beveik visi pinigų likučiai, nematerialusis turtas ir prestižas, nuosavybės teisės, su nuosavybės nuoma ar pirkimu susijusios sutartys, tarpbankiniai įsipareigojimai bei klientų indėliai. |
| --- | --- |

(90)

Bankui buvo perduotos klientų paskolos (išskyrus paskolas su nuolatiniais įsiskolinimais), beveik visi pinigų likučiai, nematerialusis turtas ir prestižas, nuosavybės teisės, su nuosavybės nuoma ar pirkimu susijusios sutartys, tarpbankiniai įsipareigojimai bei klientų indėliai.

| (91) | Remiantis Graikijos banko pradiniu vertinimu, atliktu vykdant pertvarkymą (57), Bankui perduotų „Probank“ įsipareigojimų vertė buvo 3 198,9 mln. EUR, o perduoto turto – 2 961,4 mln. EUR, taigi buvo 237,6 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį padengė HFSF, kuris 2013 m. rugpjūčio 9 d. grynaisiais padengė du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo, t. y. 158,4 mln. EUR. 2013 m. gruodžio 30 d. Graikijos banko patvirtintas apskaičiuotas finansavimo trūkumas sudarė 562,7 mln. EUR (58). 2013 m. gruodžio 31 d. HFSF Bankui grynaisiais sumokėjo 404,4 mln. EUR likutį (59). |
| --- | --- |

(91)

Remiantis Graikijos banko pradiniu vertinimu, atliktu vykdant pertvarkymą (57), Bankui perduotų „Probank“ įsipareigojimų vertė buvo 3 198,9 mln. EUR, o perduoto turto – 2 961,4 mln. EUR, taigi buvo 237,6 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį padengė HFSF, kuris 2013 m. rugpjūčio 9 d. grynaisiais padengė du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo, t. y. 158,4 mln. EUR. 2013 m. gruodžio 30 d. Graikijos banko patvirtintas apskaičiuotas finansavimo trūkumas sudarė 562,7 mln. EUR (58). 2013 m. gruodžio 31 d. HFSF Bankui grynaisiais sumokėjo 404,4 mln. EUR likutį (59).

2.3.   PAGALBOS PRIEMONĖS

2.3.1.   Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą suteiktos pagalbos priemonės (L1 ir A priemonės)

| (92) | Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. |
| --- | --- |

(92)

Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę.

2.3.1.1.   Valstybės parama likvidumui padidinti pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė)

| (93) | Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones. Ta pagalba šiame sprendime bus aprašoma kaip „L1 priemonė“. 2013 m. lapkričio 30 d. (60) Bankui suteiktų garantijų suma buvo apie 14,8 mlrd. EUR. Tą dieną neapmokėtų Vyriausybės obligacijų Bankui vertė buvo 847 mln. EUR. 2011 m. balandžio 15 d. Bankas buvo gavęs 787 mln. EUR paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, ir 12,9 mlrd. EUR valstybės garantijų. |
| --- | --- |

(93)

Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones. Ta pagalba šiame sprendime bus aprašoma kaip „L1 priemonė“. 2013 m. lapkričio 30 d. (60) Bankui suteiktų garantijų suma buvo apie 14,8 mlrd. EUR. Tą dieną neapmokėtų Vyriausybės obligacijų Bankui vertė buvo 847 mln. EUR. 2011 m. balandžio 15 d. Bankas buvo gavęs 787 mln. EUR paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, ir 12,9 mlrd. EUR valstybės garantijų.

| (94) | 2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame Banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos pareiškė ketinimą restruktūrizavimo laikotarpiu toliau pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą Bankui teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas. |
| --- | --- |

(94)

2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame Banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos pareiškė ketinimą restruktūrizavimo laikotarpiu toliau pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą Bankui teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas.

2.3.1.2.   Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)

| (95) | 2009 m. gegužės mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. Bankas iš Graikijos pagal rekapitalizavimo priemonę gavo atitinkamai 350 mln. EUR ir 1 000 mln. EUR kapitalo injekcijas, kurių suma – 1 350 mln. EUR (A priemonė); tai sudarė maždaug 2 % pagal riziką įvertinto Banko turto tuo metu. |
| --- | --- |

(95)

2009 m. gegužės mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. Bankas iš Graikijos pagal rekapitalizavimo priemonę gavo atitinkamai 350 mln. EUR ir 1 000 mln. EUR kapitalo injekcijas, kurių suma – 1 350 mln. EUR (A priemonė); tai sudarė maždaug 2 % pagal riziką įvertinto Banko turto tuo metu.

| (96) | Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis, kurių atkarpa – 10 %, o išpirkimo terminas – penkeri metai. 2010 m. privilegijuotųjų akcijų trukmė buvo pratęsta, o atlygis – padidintas. Pasibaigus pradiniam penkerių metų laikotarpiui, jei privilegijuotosios akcijos neišperkamos, o visuotinis akcininkų susirinkimas nepriima sprendimo dėl tų akcijų išpirkimo, Graikijos finansų ministras padidins atkarpą 2 % per metus pagal kaupiamąjį principą (t. y. 12 % atkarpa šeštaisiais metais, 14 % atkarpa septintaisiais metais ir t. t.). |
| --- | --- |

(96)

Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis, kurių atkarpa – 10 %, o išpirkimo terminas – penkeri metai. 2010 m. privilegijuotųjų akcijų trukmė buvo pratęsta, o atlygis – padidintas. Pasibaigus pradiniam penkerių metų laikotarpiui, jei privilegijuotosios akcijos neišperkamos, o visuotinis akcininkų susirinkimas nepriima sprendimo dėl tų akcijų išpirkimo, Graikijos finansų ministras padidins atkarpą 2 % per metus pagal kaupiamąjį principą (t. y. 12 % atkarpa šeštaisiais metais, 14 % atkarpa septintaisiais metais ir t. t.).

2.3.2.   Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė)

| (97) | Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, pagal kurią moki finansų įstaiga, susidūrusi su laikinomis likvidumo problemomis, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Tokios finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra [...] baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį ECB banko refinansavimą. |
| --- | --- |

(97)

Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, pagal kurią moki finansų įstaiga, susidūrusi su laikinomis likvidumo problemomis, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Tokios finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra [...] baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį ECB banko refinansavimą.

| (98) | Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, tai reiškia, kad bet kokios sąnaudos ir rizika, susijusios su skubios paramos likvidumui padidinti teikimu, tenka Graikijos bankui (61). Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, kuri taikoma visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai. Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris yra [...] baziniai punktai. |
| --- | --- |

(98)

Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, tai reiškia, kad bet kokios sąnaudos ir rizika, susijusios su skubios paramos likvidumui padidinti teikimu, tenka Graikijos bankui (61). Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, kuri taikoma visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai. Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris yra [...] baziniai punktai.

| (99) | 2012 m. sausio 31 d. Bankas buvo gavęs 8,6 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (62), o 2012 m. gruodžio 31 d. Bankas buvo gavęs 30,9 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (63). |
| --- | --- |

(99)

2012 m. sausio 31 d. Bankas buvo gavęs 8,6 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (62), o 2012 m. gruodžio 31 d. Bankas buvo gavęs 30,9 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (63).

2.3.3.   Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės (B1, B2 ir B3 priemonės)

| (100) | Nuo 2012 m. HFSF Bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 7 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.

  7 lentelė


  Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės | 1-sis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gegužės mėn. (mln. EUR) | 2-sis tarpinis rekapitalizavimas– 2012 m. gruodžio mėn. (mln. EUR) | 2013 m. pavasario rekapitalizavimas – 2013 m. gegužės mėn. (mln. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemonė | B1 | B2 | B3 |
| Suma
  (mln. EUR) | 7 430 | 2 326 | 8 677 |

(100)

Nuo 2012 m. HFSF Bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 7 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.

7 lentelė

Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės

1-sis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gegužės mėn. (mln. EUR)

2-sis tarpinis rekapitalizavimas– 2012 m. gruodžio mėn. (mln. EUR)

2013 m. pavasario rekapitalizavimas – 2013 m. gegužės mėn. (mln. EUR)

Priemonė

B1

B2

B3

Suma

(mln. EUR)

7 430

2 326

8 677

2.3.3.1.   Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)

| (101) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 14–33 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. (64) pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir pagrindinės jos ypatybės. |
| --- | --- |

(101)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 14–33 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. (64) pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir pagrindinės jos ypatybės.

| (102) | 2012 m. balandžio 20 d. HFSF suteikė Bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 6,9 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, Banko akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(102)

2012 m. balandžio 20 d. HFSF suteikė Bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 6,9 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, Banko akcinį kapitalą.

| (103) | Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės 28 d. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas HFSF (toliau – HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perleido Bankui 7,4 mlrd. EUR EFSF obligacijų. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 50 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. užbaigtu tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į Banko apskaitą atgaline data dieną, Bankas pasiektų 8 % bendro kapitalo pakankamumo koeficientą. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone nepadengti visi kapitalo poreikiai, nustatyti atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Bankas turėjo didinti kapitalą atlikdamas būsimą kapitalo padidinimą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad Bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas. |
| --- | --- |

(103)

Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės 28 d. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas HFSF (toliau – HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perleido Bankui 7,4 mlrd. EUR EFSF obligacijų. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 50 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. užbaigtu tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į Banko apskaitą atgaline data dieną, Bankas pasiektų 8 % bendro kapitalo pakankamumo koeficientą. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone nepadengti visi kapitalo poreikiai, nustatyti atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Bankas turėjo didinti kapitalą atlikdamas būsimą kapitalo padidinimą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad Bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas.

| (104) | Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones dienos Banko ir HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad Bankas turi mokėti HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu HFSF kapitalo įnašu Bankui (65). |
| --- | --- |

(104)

Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones dienos Banko ir HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad Bankas turi mokėti HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu HFSF kapitalo įnašu Bankui (65).

2.3.3.2.   Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)

| (105) | 2012 m. rudenį Bankas į apskaitą įtraukė dar didesnius nuostolius. Taigi jo kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas toliau atitiktų reikalavimus ECB refinansavimui gauti. |
| --- | --- |

(105)

2012 m. rudenį Bankas į apskaitą įtraukė dar didesnius nuostolius. Taigi jo kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas toliau atitiktų reikalavimus ECB refinansavimui gauti.

| (106) | Todėl buvo būtinas antrasis tarpinis rekapitalizavimas. 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF įvykdė 2 326 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė), ši priemonė taip pat buvo išmokėta perleidžiant Bankui EFSF obligacijas. |
| --- | --- |

(106)

Todėl buvo būtinas antrasis tarpinis rekapitalizavimas. 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF įvykdė 2 326 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė), ši priemonė taip pat buvo išmokėta perleidžiant Bankui EFSF obligacijas.

| (107) | Bendra dviejų tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) suma reiškė, kad visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (9,76 mlrd. EUR (66)) HFSF jau buvo padengęs 2012 m. gruodžio 21 d. |
| --- | --- |

(107)

Bendra dviejų tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) suma reiškė, kad visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (9,76 mlrd. EUR (66)) HFSF jau buvo padengęs 2012 m. gruodžio 21 d.

2.3.3.3.   HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B3 priemonė)

| (108) | 2013 m. gegužės 22 d. Banko direktorių valdyba paskelbė, kad išleido 2 274,1 mln. naujų akcijų, kurių nominalioji vertė – 0,30 EUR, o pardavimo kaina – 4,29 EUR už akciją (67). |
| --- | --- |

(108)

2013 m. gegužės 22 d. Banko direktorių valdyba paskelbė, kad išleido 2 274,1 mln. naujų akcijų, kurių nominalioji vertė – 0,30 EUR, o pardavimo kaina – 4,29 EUR už akciją (67).

| (109) | 2013 m. birželio 21 d. (68) Bankas paskelbė, kad sumokėta visa akcinio kapitalo padidinimo suma, t. y. iš viso 9 756 mln. EUR (įskaitant priedus). Bendra didinant Banko akcinį kapitalą iš privačių investuotojų pritrauktų lėšų suma sudarė 1 079 mln. EUR (69). Taigi, HFSF dalyvavo didinant Banko akcinį kapitalą prisidėdamas 8 677 mln. EUR (B3 priemonė). |
| --- | --- |

(109)

2013 m. birželio 21 d. (68) Bankas paskelbė, kad sumokėta visa akcinio kapitalo padidinimo suma, t. y. iš viso 9 756 mln. EUR (įskaitant priedus). Bendra didinant Banko akcinį kapitalą iš privačių investuotojų pritrauktų lėšų suma sudarė 1 079 mln. EUR (69). Taigi, HFSF dalyvavo didinant Banko akcinį kapitalą prisidėdamas 8 677 mln. EUR (B3 priemonė).

| (110) | Ta suma lygi B1 ir B2 priemonių sumai, atmetus privačių investuotojų skirtų lėšų sumą. Padidinus Banko akcinį kapitalą, pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 ir B2 priemonės) buvo iš dalies pakeisti į nuolatinį rekapitalizavimą. |
| --- | --- |

(110)

Ta suma lygi B1 ir B2 priemonių sumai, atmetus privačių investuotojų skirtų lėšų sumą. Padidinus Banko akcinį kapitalą, pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 ir B2 priemonės) buvo iš dalies pakeisti į nuolatinį rekapitalizavimą.

| (111) | Nustatyta naujų akcijų kaina – 50 % vidutinės pagal pardavimo apimtį įvertintos akcijų kainos per 50 prekybos dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Dėl atvirkštinio akcijų padalijimo ir Banko akcinio kapitalo sumažinimo, dėl kurių sprendimą neeilinis visuotinis akcininkų susirinkimas priėmė 2012 m. balandžio 29 d. (70), nustatyta naujų akcijų kaina – 4,29 EUR už akciją. |
| --- | --- |

(111)

Nustatyta naujų akcijų kaina – 50 % vidutinės pagal pardavimo apimtį įvertintos akcijų kainos per 50 prekybos dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Dėl atvirkštinio akcijų padalijimo ir Banko akcinio kapitalo sumažinimo, dėl kurių sprendimą neeilinis visuotinis akcininkų susirinkimas priėmė 2012 m. balandžio 29 d. (70), nustatyta naujų akcijų kaina – 4,29 EUR už akciją.

| (112) | Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF tapo pagrindiniu Banko akcininku (84,39 % akcijų) (71). HFSF išleido 245 779,6 mln. varantų ir privatiems investuotojams be jokio atlygio suteikė po varantą už kiekvieną pasirašytą akciją (72). Kiekvienas varantas suteikia teisę nustatytais intervalais ir vykdymo kainomis įsigyti 8,23 HFSF akcijų. Pirmojo vykdymo diena – 2013 m. gruodžio 26 d., po to varantai gali būti vykdomi kas šešis mėnesius iki 2017 m. gruodžio 26 d. Vykdymo kaina lygi pasirašymo kainai, t. y. 4,29 EUR, prie jos pridėjus metinę palūkanų normą (4 % pirmaisiais metais, 5 % antraisiais metais, 6 % trečiaisiais metais, 7 % ketvirtaisiais metais ir 8 % (apskaičiuota metams) paskutinius šešis mėnesius) (73). |
| --- | --- |

(112)

Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF tapo pagrindiniu Banko akcininku (84,39 % akcijų) (71). HFSF išleido 245 779,6 mln. varantų ir privatiems investuotojams be jokio atlygio suteikė po varantą už kiekvieną pasirašytą akciją (72). Kiekvienas varantas suteikia teisę nustatytais intervalais ir vykdymo kainomis įsigyti 8,23 HFSF akcijų. Pirmojo vykdymo diena – 2013 m. gruodžio 26 d., po to varantai gali būti vykdomi kas šešis mėnesius iki 2017 m. gruodžio 26 d. Vykdymo kaina lygi pasirašymo kainai, t. y. 4,29 EUR, prie jos pridėjus metinę palūkanų normą (4 % pirmaisiais metais, 5 % antraisiais metais, 6 % trečiaisiais metais, 7 % ketvirtaisiais metais ir 8 % (apskaičiuota metams) paskutinius šešis mėnesius) (73).

| (113) | HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) numatyta, kad teisių emisijos atveju gali būti koreguojamos tik varantų vykdymo kainos. Be to, koregavimas turi būti daromas ex post ir tik iki realizuotų HFSF pirmenybės teisių pardavimo pajamų dydžio. Joks koregavimas nenumatytas didinant akcinį kapitalą, kai netaikomos pirmenybės teisės įsigyti vertybinius popierius. |
| --- | --- |

(113)

HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) numatyta, kad teisių emisijos atveju gali būti koreguojamos tik varantų vykdymo kainos. Be to, koregavimas turi būti daromas ex post ir tik iki realizuotų HFSF pirmenybės teisių pardavimo pajamų dydžio. Joks koregavimas nenumatytas didinant akcinį kapitalą, kai netaikomos pirmenybės teisės įsigyti vertybinius popierius.

2.3.4.   Pagalbos priemonės įsigytoms įmonėms

2.3.4.1.   Valstybės parama trims kooperatiniams bankams

| (114) | Kaip jau minėta 2.2.1. skirsnyje, „Lesvos-Limnos Bank“, „Achaia Bank“ ir „Lamia Bank“ finansavimo trūkumus (atitinkamai 56,6 mln. EUR, 212,9 mln. EUR ir 56,3 mln. EUR) padengė HFSF. Todėl bendra finansavimo trūkumų suma buvo 325,8 mln. EUR. |
| --- | --- |

(114)

Kaip jau minėta 2.2.1. skirsnyje, „Lesvos-Limnos Bank“, „Achaia Bank“ ir „Lamia Bank“ finansavimo trūkumus (atitinkamai 56,6 mln. EUR, 212,9 mln. EUR ir 56,3 mln. EUR) padengė HFSF. Todėl bendra finansavimo trūkumų suma buvo 325,8 mln. EUR.

2.3.4.2.   Pagalbos priemonės „FB Bank“

| (115) | Nuo 2009 m. „FB Bank“ suteikta keletas pagalbos priemonių. 8 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.

  8 lentelė


  Pagalbos priemonių „FB Bank“ apžvalga











  Pagalbos gavėjas | Priemonė | Aprašymas | Pagalbą suteikęs subjektas | Data | Valstybės pagalbos suma (mln. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „FB Bank“ veikla | FB1 | Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą suteiktos privilegijuotosios akcijos | Valstybė | 2009 m. liepos mėn. | 50 |
| FB2 | Graikijos Vyriausybės obligacijų skolinimas pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą | Valstybė | nuo 2009 m. sausio mėn. | 60 |
| FB3 | Valstybės garantija išleistoms obligacijoms pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą | Valstybė | 2011 m. kovo mėn. | 50 |
| FB4 | Finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ turtą perdavus Bankui, padengimas | HFSF | 2013 5 10
  (Pertvarkymo data) | 456,97 |
| FB5 | Įsipareigojimas padengti su Bankui perduotu „FB Bank“ turtu susijusius kapitalo poreikius | HFSF | 2013 5 10
  (Pertvarkymo data) | 100 |
| | FB4 ir FB5 bendra suma | | | 556,97 |

(115)

Nuo 2009 m. „FB Bank“ suteikta keletas pagalbos priemonių. 8 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.

8 lentelė

Pagalbos priemonių „FB Bank“ apžvalga

Pagalbos gavėjas

Priemonė

Aprašymas

Pagalbą suteikęs subjektas

Data

Valstybės pagalbos suma (mln. EUR)

„FB Bank“ veikla

FB1

Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą suteiktos privilegijuotosios akcijos

Valstybė

2009 m. liepos mėn.

50

FB2

Graikijos Vyriausybės obligacijų skolinimas pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą

Valstybė

nuo 2009 m. sausio mėn.

60

FB3

Valstybės garantija išleistoms obligacijoms pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą

Valstybė

2011 m. kovo mėn.

50

FB4

Finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ turtą perdavus Bankui, padengimas

HFSF

2013 5 10

(Pertvarkymo data)

456,97

FB5

Įsipareigojimas padengti su Bankui perduotu „FB Bank“ turtu susijusius kapitalo poreikius

HFSF

2013 5 10

(Pertvarkymo data)

100

FB4 ir FB5 bendra suma

556,97

2.3.4.2.1.   „FB Bank“ suteikta valstybės rekapitalizavimo priemonė (FB1 priemonė)

| (116) | 2009 m. liepos mėn. Graikija „FB Bank“ skyrė 50 mln. EUR injekciją, kuri tuo metu sudarė maždaug 3 % pagal riziką įvertinto jo turto. Ta kapitalo injekcija buvo skirta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Rekapitalizavimas atliktas privilegijuotosiomis akcijomis. |
| --- | --- |

(116)

2009 m. liepos mėn. Graikija „FB Bank“ skyrė 50 mln. EUR injekciją, kuri tuo metu sudarė maždaug 3 % pagal riziką įvertinto jo turto. Ta kapitalo injekcija buvo skirta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Rekapitalizavimas atliktas privilegijuotosiomis akcijomis.

2.3.4.2.2.   „FB Bank“ suteikta valstybės parama likvidumui padidinti (FB2 ir FB3 priemonės)

| (117) | „FB Bank“ taip pat buvo suteikta parama likvidumui didinti pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų obligacijomis, priemones, kurios yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. 2009 m. sausio mėn. „FB Bank“ gavo 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių, kurių išpirkimo terminas – 2011 m. gruodžio mėn. (FB2 priemonė). 2012 m. gegužės mėn. jis gavo 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių, kurių išpirkimo terminas turėjo būti 2015 m. balandžio mėn., tačiau 2013 m. gegužės 23 d. jie buvo atšaukti (74) (FB3 priemonė). 2011 m. kovo mėn. „FB Bank“ dar gavo valstybės garantiją išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė 50 mln. EUR. |
| --- | --- |

(117)

„FB Bank“ taip pat buvo suteikta parama likvidumui didinti pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų obligacijomis, priemones, kurios yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. 2009 m. sausio mėn. „FB Bank“ gavo 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių, kurių išpirkimo terminas – 2011 m. gruodžio mėn. (FB2 priemonė). 2012 m. gegužės mėn. jis gavo 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių, kurių išpirkimo terminas turėjo būti 2015 m. balandžio mėn., tačiau 2013 m. gegužės 23 d. jie buvo atšaukti (74) (FB3 priemonė). 2011 m. kovo mėn. „FB Bank“ dar gavo valstybės garantiją išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė 50 mln. EUR.

2.3.4.2.3.   Priemonės, susijusios su „FB bank“ pertvarkymu (FB4 ir FB5 priemonės)

i)   456,97 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio dėl „FB Bank“ turto perdavimo Bankui, padengimas (FB4 priemonė)

| (118) | HFSF padengė finansavimo trūkumą (75), susidariusį „FB Bank“ turtą perdavus Bankui. Vadovaudamasis Graikijos banko 2013 m. gegužės 10 d. ir lapkričio 7 d. sprendimais HFSF dviem dalimis, 2013 m. liepos 26 d. ir lapkričio 13 d., sumokėjo visą 456,97 mln. EUR sumą (76). |
| --- | --- |

(118)

HFSF padengė finansavimo trūkumą (75), susidariusį „FB Bank“ turtą perdavus Bankui. Vadovaudamasis Graikijos banko 2013 m. gegužės 10 d. ir lapkričio 7 d. sprendimais HFSF dviem dalimis, 2013 m. liepos 26 d. ir lapkričio 13 d., sumokėjo visą 456,97 mln. EUR sumą (76).

ii)   HFSF įsipareigojimas padengti visus su perduotu turtu susijusius kapitalo poreikius (FB5 priemonė)

| (119) | Pagal pertvarkymo procedūrą HFSF įsipareigojo padengti kapitalo poreikius, susidariusius dėl „FB Bank“ perduoto turto įsigijimo. Todėl būtų reikalaujama, kad HFSF skirtų kapitalo injekciją, atitinkančią 9 % pagal riziką įvertinto Bankui perduoto turto. Tuo metu, kai buvo vykdomas pertvarkymas, apskaičiuota, kad su perduotu turtu susiję kapitalo poreikiai siekė apie 100 mln. EUR. |
| --- | --- |

(119)

Pagal pertvarkymo procedūrą HFSF įsipareigojo padengti kapitalo poreikius, susidariusius dėl „FB Bank“ perduoto turto įsigijimo. Todėl būtų reikalaujama, kad HFSF skirtų kapitalo injekciją, atitinkančią 9 % pagal riziką įvertinto Bankui perduoto turto. Tuo metu, kai buvo vykdomas pertvarkymas, apskaičiuota, kad su perduotu turtu susiję kapitalo poreikiai siekė apie 100 mln. EUR.

| (120) | Kaip jau minėta (30) konstatuojamojoje dalyje, HFSF daugiau neskirs Bankui jokios kapitalo injekcijos, nes Bankas savo restruktūrizavimo plane atsisakė teisės prašyti HFSF padengti galimus kapitalo poreikius, susijusius su perduotu turtu. |
| --- | --- |

(120)

Kaip jau minėta (30) konstatuojamojoje dalyje, HFSF daugiau neskirs Bankui jokios kapitalo injekcijos, nes Bankas savo restruktūrizavimo plane atsisakė teisės prašyti HFSF padengti galimus kapitalo poreikius, susijusius su perduotu turtu.

2.3.4.3.   „Probank“ skirtos pagalbos priemonės

| (121) | „Probank“ nebuvo taikyta jokia pagalbos priemonė pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. 9 lentelėje apžvelgiamos kitos „Probank“ taikytos pagalbos priemonės

  9 lentelė


  Pagalbos priemonių „Probank“ apžvalga











  Pagalbos gavėjas | Priemonė | Aprašymas | Pagalbą suteikęs subjektas | Data | Valstybės pagalbos suma (mln. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Probank“ veikla | PB1 | Finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank“ turtą perdavus Bankui, padengimas | HFSF | 2013 7 26
  (Pertvarkymo data) | 562,73 |
| PB2 | Įsipareigojimas padengti su Bankui perduotu „Probank“ turtu susijusius kapitalo poreikius | HFSF | 2013 7 26
  (Pertvarkymo data) | [180–280] |
| | PB1 ir PB2 bendra suma | | | [742,73–842,73] |

(121)

„Probank“ nebuvo taikyta jokia pagalbos priemonė pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. 9 lentelėje apžvelgiamos kitos „Probank“ taikytos pagalbos priemonės

9 lentelė

Pagalbos priemonių „Probank“ apžvalga

Pagalbos gavėjas

Priemonė

Aprašymas

Pagalbą suteikęs subjektas

Data

Valstybės pagalbos suma (mln. EUR)

„Probank“ veikla

PB1

Finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank“ turtą perdavus Bankui, padengimas

HFSF

2013 7 26

(Pertvarkymo data)

562,73

PB2

Įsipareigojimas padengti su Bankui perduotu „Probank“ turtu susijusius kapitalo poreikius

HFSF

2013 7 26

(Pertvarkymo data)

[180–280]

PB1 ir PB2 bendra suma

[742,73–842,73]

2.3.4.3.1.   562,73 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio dėl „Probank“ turto perdavimo Bankui, padengimas (PB1 priemonė)

| (122) | HFSF padengė finansavimo trūkumą, susidariusį „Probank“ turtą perdavus Bankui. Vadovaudamasis Graikijos banko 2013 m. liepos 26 d. ir gruodžio 30 d. sprendimais HFSF dviem dalimis, 2013 m. rugpjūčio 9 d. ir gruodžio 31 d., sumokėjo visą 562,73 mln. EUR sumą. |
| --- | --- |

(122)

HFSF padengė finansavimo trūkumą, susidariusį „Probank“ turtą perdavus Bankui. Vadovaudamasis Graikijos banko 2013 m. liepos 26 d. ir gruodžio 30 d. sprendimais HFSF dviem dalimis, 2013 m. rugpjūčio 9 d. ir gruodžio 31 d., sumokėjo visą 562,73 mln. EUR sumą.

2.3.4.3.2.   HFSF įsipareigojimas padengti visus su perduotu turtu susijusius kapitalo poreikius (PB2 priemonė)

| (123) | Pagal pertvarkymo procedūrą HFSF įsipareigojo padengti pirkėjo kapitalo poreikius, susidariusius dėl „Probank“ turto įsigijimo. Todėl būtų reikalaujama, kad HFSF skirtų kapitalo injekciją, atitinkančią 9 % pagal riziką įvertinto Bankui perduoto turto. Tuo metu, kai buvo vykdomas pertvarkymas, apskaičiuota, kad su perduotu turtu susiję kapitalo poreikiai siekė apie [180–280] mln. EUR. |
| --- | --- |

(123)

Pagal pertvarkymo procedūrą HFSF įsipareigojo padengti pirkėjo kapitalo poreikius, susidariusius dėl „Probank“ turto įsigijimo. Todėl būtų reikalaujama, kad HFSF skirtų kapitalo injekciją, atitinkančią 9 % pagal riziką įvertinto Bankui perduoto turto. Tuo metu, kai buvo vykdomas pertvarkymas, apskaičiuota, kad su perduotu turtu susiję kapitalo poreikiai siekė apie [180–280] mln. EUR.

| (124) | Kaip jau minėta (41) konstatuojamojoje dalyje, HFSF daugiau neskirs Bankui jokios kapitalo injekcijos, nes Bankas savo restruktūrizavimo plane atsisakė teisės prašyti HFSF padengti galimus kapitalo poreikius, susijusius su perduotu turtu. |
| --- | --- |

(124)

Kaip jau minėta (41) konstatuojamojoje dalyje, HFSF daugiau neskirs Bankui jokios kapitalo injekcijos, nes Bankas savo restruktūrizavimo plane atsisakė teisės prašyti HFSF padengti galimus kapitalo poreikius, susijusius su perduotu turtu.

2.4.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

| (125) | 2014 m. birželio 25 d. Graikija pateikė banko restruktūrizavimo planą, kuriame paaiškinama, kaip Bankas, kaip jungtinis subjektas, sukurtas įsigijus „FB Bank“, „Probank“ ir tris kooperatinius bankus, ketina atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą. |
| --- | --- |

(125)

2014 m. birželio 25 d. Graikija pateikė banko restruktūrizavimo planą, kuriame paaiškinama, kaip Bankas, kaip jungtinis subjektas, sukurtas įsigijus „FB Bank“, „Probank“ ir tris kooperatinius bankus, ketina atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą.

2.4.1.   Šalies viduje vykdoma veikla

| (126) | Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą Bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje ir Turkijoje. |
| --- | --- |

(126)

Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą Bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje ir Turkijoje.

| (127) | Kalbant apie Graikiją, svarbiausias Banko prioritetas – iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (konkrečiai, iki 2018 m. gruodžio 31 d.) atkurti Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos didelį pelningumą ir gyvybingumą. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama padidinti Banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama jo kapitalo pozicija ir balanso struktūra. |
| --- | --- |

(127)

Kalbant apie Graikiją, svarbiausias Banko prioritetas – iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (konkrečiai, iki 2018 m. gruodžio 31 d.) atkurti Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos didelį pelningumą ir gyvybingumą. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama padidinti Banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama jo kapitalo pozicija ir balanso struktūra.

| (128) | Kalbant apie veiklos efektyvumą, Bankas jau yra pradėjęs plačią racionalizavimo programą. Nuo 2009 m. gruodžio 31 d. iki 2012 m. gruodžio 30 d. Bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje. Jis sumažino filialų skaičių nuo 575 2009 m. (77) iki 511 2012 m. (78), taip pat sumažino bankininkystės veikla Graikijoje užsiimančių darbuotojų skaičių (nuo 12 534 2009 m. gruodžio mėn. (79) iki 11 230 2012 m. gruodžio mėn. (80)). |
| --- | --- |

(128)

Kalbant apie veiklos efektyvumą, Bankas jau yra pradėjęs plačią racionalizavimo programą. Nuo 2009 m. gruodžio 31 d. iki 2012 m. gruodžio 30 d. Bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje. Jis sumažino filialų skaičių nuo 575 2009 m. (77) iki 511 2012 m. (78), taip pat sumažino bankininkystės veikla Graikijoje užsiimančių darbuotojų skaičių (nuo 12 534 2009 m. gruodžio mėn. (79) iki 11 230 2012 m. gruodžio mėn. (80)).

| (129) | Nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. pabaigos Bankas planuoja toliau mažinti darbuotojų Graikijoje skaičių (nuo 13 675 iki [...]) (81), nepaisant „FB Bank“ ir „Probank“, kuriuose dirbo atitinkamai 260 ir 1 087 darbuotojai (82), įsigijimo poveikio. Skirtumas tarp 2012 m. gruodžio 31 d. bankininkystės veikla Graikijoje užsiimančių darbuotojų skaičiaus (11 230) ir bendro Graikijos darbuotojų skaičiaus 2012 m. pabaigoje (13 675) susidarė dėl to, kad buvo skaičiuojami ne bankininkystės srities darbuotojai, pavyzdžiui, draudimo („Ethniki Hellenic General Insurance S.A.“), turizmo („Astir Palace Vouliagmenis S.A.“) arba nekilnojamojo turto („NBG Pangaea Reic“) darbuotojai. |
| --- | --- |

(129)

Nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. pabaigos Bankas planuoja toliau mažinti darbuotojų Graikijoje skaičių (nuo 13 675 iki [...]) (81), nepaisant „FB Bank“ ir „Probank“, kuriuose dirbo atitinkamai 260 ir 1 087 darbuotojai (82), įsigijimo poveikio. Skirtumas tarp 2012 m. gruodžio 31 d. bankininkystės veikla Graikijoje užsiimančių darbuotojų skaičiaus (11 230) ir bendro Graikijos darbuotojų skaičiaus 2012 m. pabaigoje (13 675) susidarė dėl to, kad buvo skaičiuojami ne bankininkystės srities darbuotojai, pavyzdžiui, draudimo („Ethniki Hellenic General Insurance S.A.“), turizmo („Astir Palace Vouliagmenis S.A.“) arba nekilnojamojo turto („NBG Pangaea Reic“) darbuotojai.

| (130) | Nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. pabaigos Bankas sieks racionalizuoti šalies viduje veikiančius savo tinklus. Iki [...] filialų skaičius išaugs nuo 511 iki [...]. Primenama, kad 2013 m. Bankas įsigijo „FB Bank“ ir „Probank“ tinklus, kuriuos sudarė atitinkamai 19 ir 112 filialų. |
| --- | --- |

(130)

Nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. pabaigos Bankas sieks racionalizuoti šalies viduje veikiančius savo tinklus. Iki [...] filialų skaičius išaugs nuo 511 iki [...]. Primenama, kad 2013 m. Bankas įsigijo „FB Bank“ ir „Probank“ tinklus, kuriuos sudarė atitinkamai 19 ir 112 filialų.

| (131) | Didesnis efektyvumas filialų ir darbuotojų požiūriu bendras banko Graikijoje vykdomos veiklos sąnaudas padės sumažinti [...] % nuo 1 301 mln. EUR pro forma pagrindu 2012 m. iki [...] mln. EUR 2017 m (83). Todėl numatomas bankininkystės veiklos Graikijoje sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei [...] %. |
| --- | --- |

(131)

Didesnis efektyvumas filialų ir darbuotojų požiūriu bendras banko Graikijoje vykdomos veiklos sąnaudas padės sumažinti [...] % nuo 1 301 mln. EUR pro forma pagrindu 2012 m. iki [...] mln. EUR 2017 m (83). Todėl numatomas bankininkystės veiklos Graikijoje sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei [...] %.

| (132) | Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip Bankas sumažins savo finansavimo išlaidas; tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Numatoma, kad Graikijoje indėlių palūkanų normų skirtumai (vidutinės terminuotųjų indėlių, neterminuotųjų indėlių ir santaupų palūkanų normos) sumažės. Taip pat restruktūrizavimo laikotarpiu mažės Banko priklausomybė nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo. |
| --- | --- |

(132)

Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip Bankas sumažins savo finansavimo išlaidas; tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Numatoma, kad Graikijoje indėlių palūkanų normų skirtumai (vidutinės terminuotųjų indėlių, neterminuotųjų indėlių ir santaupų palūkanų normos) sumažės. Taip pat restruktūrizavimo laikotarpiu mažės Banko priklausomybė nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo.

| (133) | Restruktūrizavimo plane numatyta, kad Bankas taip pat stiprins savo balansą. Banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje toliau mažės, o jo kapitalo pakankamumas bus padidintas (nuo 8,4 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficiento grupės lygmeniu 2013 m. gruodžio 31 d.). |
| --- | --- |

(133)

Restruktūrizavimo plane numatyta, kad Bankas taip pat stiprins savo balansą. Banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje toliau mažės, o jo kapitalo pakankamumas bus padidintas (nuo 8,4 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficiento grupės lygmeniu 2013 m. gruodžio 31 d.).

| (134) | Kitas Banko prioritetas – neveiksnių paskolų valdymas. Bankas pagerins savo paskolų teikimo procesus, susijusius tiek su paskolų išdavimu (geresnis užtikrinimas įkaitu ir mažesnės ribos), tiek su neveiksnių paskolų valdymu. Neveiksnių paskolų lygis [...] ir numatoma, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje jis bus [...] % (84). Rizikos sąnaudos (sumažėjusios vertės paskolų dalis) sumažės nuo 2 mlrd. EUR 2012 m. iki [...] mlrd. EUR 2018 m. (85). |
| --- | --- |

(134)

Kitas Banko prioritetas – neveiksnių paskolų valdymas. Bankas pagerins savo paskolų teikimo procesus, susijusius tiek su paskolų išdavimu (geresnis užtikrinimas įkaitu ir mažesnės ribos), tiek su neveiksnių paskolų valdymu. Neveiksnių paskolų lygis [...] ir numatoma, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje jis bus [...] % (84). Rizikos sąnaudos (sumažėjusios vertės paskolų dalis) sumažės nuo 2 mlrd. EUR 2012 m. iki [...] mlrd. EUR 2018 m. (85).

| (135) | Didesnis veiklos efektyvumas, padidėjusi grynoji palūkanų marža ir mažėjančios rizikos sąnaudos leis Bankui padidinti savo pelningumą. Bankas numato, kad 2014 m. ir 2018 m. jo pelnas Graikijoje sieks atitinkamai [...] mln. EUR ir [...] mln. EUR. Graikijoje vykdomos veiklos nuosavo kapitalo grąža 2017 m. sieks [...] % (86), o tai yra pakankama, atsižvelgiant į Banko rizikos profilį tuo metu (87). |
| --- | --- |

(135)

Didesnis veiklos efektyvumas, padidėjusi grynoji palūkanų marža ir mažėjančios rizikos sąnaudos leis Bankui padidinti savo pelningumą. Bankas numato, kad 2014 m. ir 2018 m. jo pelnas Graikijoje sieks atitinkamai [...] mln. EUR ir [...] mln. EUR. Graikijoje vykdomos veiklos nuosavo kapitalo grąža 2017 m. sieks [...] % (86), o tai yra pakankama, atsižvelgiant į Banko rizikos profilį tuo metu (87).

2.4.2.   Tarptautinė bankininkystės veikla (išskyrus veiklą Turkijoje)

| (136) | Bankas jau pradėjo mažinti finansinį savo tarptautinio tinklo įsiskolinimą ir jį restruktūrizuoti. Nuo 2009 m. filialų Pietryčių Europoje skaičius sumažėjo iki 170 (88). |
| --- | --- |

(136)

Bankas jau pradėjo mažinti finansinį savo tarptautinio tinklo įsiskolinimą ir jį restruktūrizuoti. Nuo 2009 m. filialų Pietryčių Europoje skaičius sumažėjo iki 170 (88).

| (137) | Bankas ir toliau restruktūrizuos savo tarptautinį tinklą ir mažins jo finansinį įsiskolinimą. Visų pirma Bankas parduos savo užsienio patronuojamąsias įmones [...] ir savo filialus [...]. Tas pardavimas sudaro [...] % 2012 m. metų pabaigoje Banko ne Graikijoje ir ne Turkijoje turėto turto, t. y. [...] mln. EUR iš 12 101 mln. EUR. |
| --- | --- |

(137)

Bankas ir toliau restruktūrizuos savo tarptautinį tinklą ir mažins jo finansinį įsiskolinimą. Visų pirma Bankas parduos savo užsienio patronuojamąsias įmones [...] ir savo filialus [...]. Tas pardavimas sudaro [...] % 2012 m. metų pabaigoje Banko ne Graikijoje ir ne Turkijoje turėto turto, t. y. [...] mln. EUR iš 12 101 mln. EUR.

| (138) | Filialai [...] ir [...] bei patronuojamoji įmonė [...] bus [...]. |
| --- | --- |

(138)

Filialai [...] ir [...] bei patronuojamoji įmonė [...] bus [...].

| (139) | Dėl pardavimo patronuojančiosios įmonės grynasis finansavimas bus nutrauktas iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

(139)

Dėl pardavimo patronuojančiosios įmonės grynasis finansavimas bus nutrauktas iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos.

2.4.3.   Turkija

| (140) | Bankas ketina iki 60 % [...] sumažinti savo turimą „Finansbank“ nuosavybės dalį. |
| --- | --- |

(140)

Bankas ketina iki 60 % [...] sumažinti savo turimą „Finansbank“ nuosavybės dalį.

| (141) | [...] suteiks „Finansbank“ [...] ir sustiprins Banko įsipareigojimą per restruktūrizavimo laikotarpį „Finansbank“ skirti [...]. |
| --- | --- |

(141)

[...] suteiks „Finansbank“ [...] ir sustiprins Banko įsipareigojimą per restruktūrizavimo laikotarpį „Finansbank“ skirti [...].

| (142) | Bankas planuoja, kad restruktūrizavimo laikotarpiu „Finansbank“ smarkiai augs. Jis taip pat įgyvendins išlaidų kontrolės planą. 2014 m., „Finansbank“ ketina [...] ir [...]. Ateinančiais metais – [...], dėl to sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje sumažės nuo [...] iki [...] (89). |
| --- | --- |

(142)

Bankas planuoja, kad restruktūrizavimo laikotarpiu „Finansbank“ smarkiai augs. Jis taip pat įgyvendins išlaidų kontrolės planą. 2014 m., „Finansbank“ ketina [...] ir [...]. Ateinančiais metais – [...], dėl to sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje sumažės nuo [...] iki [...] (89).

| (143) | Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bus atidžiai stebima „Finansbank“ prisiimta rizika. Tikimasi, kad 2014–2018 m. vertės sumažėjimas sudarys mažiau negu [...] % klientų paskolų, o 2018 m. tikimasi [...] % turto grąžos. „Finansbank“ nuosavo kapitalo grąža visą laikotarpį išliks didelė. |
| --- | --- |

(143)

Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bus atidžiai stebima „Finansbank“ prisiimta rizika. Tikimasi, kad 2014–2018 m. vertės sumažėjimas sudarys mažiau negu [...] % klientų paskolų, o 2018 m. tikimasi [...] % turto grąžos. „Finansbank“ nuosavo kapitalo grąža visą laikotarpį išliks didelė.

| (144) | 2012 m. Bankas pardavė Turkijoje vykdomą draudimo verslą (gyvybės ir ne gyvybės) ir taip padidino kapitalą [...] mln. EUR (90). |
| --- | --- |

(144)

2012 m. Bankas pardavė Turkijoje vykdomą draudimo verslą (gyvybės ir ne gyvybės) ir taip padidino kapitalą [...] mln. EUR (90).

2.4.4.   Su bankininkyste nesusijusi veikla. [...] nekilnojamojo turto veiklos pardavimas

| (145) | Bankas sumažino turimą savo patronuojamosios nekilnojamojo turto įmonės „Pangea“ nuosavybės dalį iki mažiau nei 35 %, ir tai turėjo teigiamos įtakos Banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientui (91).Bankas taip pat planuoja iki [...] parduoti [...], o iki [...] – privataus akcinio kapitalo patronuojamąją įmonę. |
| --- | --- |

(145)

Bankas sumažino turimą savo patronuojamosios nekilnojamojo turto įmonės „Pangea“ nuosavybės dalį iki mažiau nei 35 %, ir tai turėjo teigiamos įtakos Banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientui (91).Bankas taip pat planuoja iki [...] parduoti [...], o iki [...] – privataus akcinio kapitalo patronuojamąją įmonę.

2.4.5.   Privataus kapitalo pritraukimas ir esamų akcininkų bei subordinuotųjų kreditorių įnašas

| (146) | Bankui pavyko pritraukti didelę kapitalo dalį rinkoje ir taip sumažinti jam reikalingą valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(146)

Bankui pavyko pritraukti didelę kapitalo dalį rinkoje ir taip sumažinti jam reikalingą valstybės pagalbą.

| (147) | Visų pirma privataus kapitalo Bankas pritraukė 2009 m. vykdydamas 1 247 mln. EUR teisių emisiją. 2010 m. Bankas vėl pritraukė 1 815 mln. EUR (92) privataus kapitalo rinkoje. Kaip nurodyta (109) konstatuojamojoje dalyje, Bankui taip pat pavyko pritraukti 1 079 mln. EUR kapitalo iš privačių investuotojų vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Akcininkų, kurie dalyvavo didinat kapitalą 2009 m. ir 2010 m., valdoma dalis smarkiai sumažėjo vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą: HFSF gavo 84,4 % Banko akcijų, nauji investuotojai – 10,5 % akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 5,1 % akcijų. Paprastiems akcininkams dividendai nemokami nuo 2007 m., o JAV privilegijuotųjų akcijų savininkams – nuo 2009 m. (93). |
| --- | --- |

(147)

Visų pirma privataus kapitalo Bankas pritraukė 2009 m. vykdydamas 1 247 mln. EUR teisių emisiją. 2010 m. Bankas vėl pritraukė 1 815 mln. EUR (92) privataus kapitalo rinkoje. Kaip nurodyta (109) konstatuojamojoje dalyje, Bankui taip pat pavyko pritraukti 1 079 mln. EUR kapitalo iš privačių investuotojų vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Akcininkų, kurie dalyvavo didinat kapitalą 2009 m. ir 2010 m., valdoma dalis smarkiai sumažėjo vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą: HFSF gavo 84,4 % Banko akcijų, nauji investuotojai – 10,5 % akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 5,1 % akcijų. Paprastiems akcininkams dividendai nemokami nuo 2007 m., o JAV privilegijuotųjų akcijų savininkams – nuo 2009 m. (93).

| (148) | 2014 m. gegužės mėn. Bankas rinkoje pritraukė 2,5 mlrd. EUR kapitalo. Bankas ketina [...]. |
| --- | --- |

(148)

2014 m. gegužės mėn. Bankas rinkoje pritraukė 2,5 mlrd. EUR kapitalo. Bankas ketina [...].

| (149) | Kalbant apie mišrių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų įnašą, 2012 m. sausio 3 d. Bankas pasiūlė išpirkti privilegijuotuosius vertybinius popierius už kainą, lygią 45–70 % nominaliosios jų vertės. Kartu Bankas išpirko ir padengtas obligacijas. Kiekvieno tokio išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte, prie jos pridėjus ne didesnį kaip dešimties procentinių punktų priedą, kuriuo buvo siekiama paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. Su pasiūlymu sutiko 44 % investuotojų, o kapitalas iš viso padidėjo maždaug 302 mln. EUR (94). |
| --- | --- |

(149)

Kalbant apie mišrių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų įnašą, 2012 m. sausio 3 d. Bankas pasiūlė išpirkti privilegijuotuosius vertybinius popierius už kainą, lygią 45–70 % nominaliosios jų vertės. Kartu Bankas išpirko ir padengtas obligacijas. Kiekvieno tokio išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte, prie jos pridėjus ne didesnį kaip dešimties procentinių punktų priedą, kuriuo buvo siekiama paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. Su pasiūlymu sutiko 44 % investuotojų, o kapitalas iš viso padidėjo maždaug 302 mln. EUR (94).

| (150) | Vėliau 2012 m. ir 2013 m. Bankas pradėjo vykdyti papildomas įsipareigojimų valdymo priemones, susijusias su investuotojams išleistais vertybiniais popieriais, įskaitant padengtas obligacijas, mišrias priemones, antrojo lygio priemones ir Jungtinėse Valstijose išleistas privilegijuotąsias akcijas. Tas išpirkimas leido sukaupti papildomai [...] mln. EUR kapitalo. Apskritai, Bankas nurodo, kad pastaraisiais metais taikant įsipareigojimų valdymo priemones visa sukaupta kapitalo suma yra apie [...] mln. EUR (95). Dėl išpirkimo likusi subordinuotosios ir mišrios skolos suma 2013 m. gruodžio 31 d. sumažėjo iki 293 mln. EUR. |
| --- | --- |

(150)

Vėliau 2012 m. ir 2013 m. Bankas pradėjo vykdyti papildomas įsipareigojimų valdymo priemones, susijusias su investuotojams išleistais vertybiniais popieriais, įskaitant padengtas obligacijas, mišrias priemones, antrojo lygio priemones ir Jungtinėse Valstijose išleistas privilegijuotąsias akcijas. Tas išpirkimas leido sukaupti papildomai [...] mln. EUR kapitalo. Apskritai, Bankas nurodo, kad pastaraisiais metais taikant įsipareigojimų valdymo priemones visa sukaupta kapitalo suma yra apie [...] mln. EUR (95). Dėl išpirkimo likusi subordinuotosios ir mišrios skolos suma 2013 m. gruodžio 31 d. sumažėjo iki 293 mln. EUR.

2.5.   GRAIKIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMAI

| (151) | 2014 m. birželio 25 d. Graikija įsipareigojo, kad Bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins 2014 m. birželio 25 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų, susijusių su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (toliau – įsipareigojimai). Šiame skirsnyje apibendrinami priede išdėstyti įsipareigojimai. |
| --- | --- |

(151)

2014 m. birželio 25 d. Graikija įsipareigojo, kad Bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins 2014 m. birželio 25 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų, susijusių su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (toliau – įsipareigojimai). Šiame skirsnyje apibendrinami priede išdėstyti įsipareigojimai.

| (152) | Pirmiausia Graikija įsipareigojo, kad Bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių, taip pat didžiausią bendrų sąnaudų sumą, kuriuos turi pasiekti 2017 m. gruodžio 31 d. (96) |
| --- | --- |

(152)

Pirmiausia Graikija įsipareigojo, kad Bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių, taip pat didžiausią bendrų sąnaudų sumą, kuriuos turi pasiekti 2017 m. gruodžio 31 d. (96)

| (153) | Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. (97) atitiks didžiausią grynųjų paskolų ir indėlių santykį (98). |
| --- | --- |

(153)

Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. (97) atitiks didžiausią grynųjų paskolų ir indėlių santykį (98).

| (154) | Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo, kad Bankas neteiks [...] ir kad jis parduos mažumos dalį toje patronuojamoje įmonėje. Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas iki 2018 m. birželio 30 d. sumažins užsienio patronuojamųjų įmonių skaičių (99). |
| --- | --- |

(154)

Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo, kad Bankas neteiks [...] ir kad jis parduos mažumos dalį toje patronuojamoje įmonėje. Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas iki 2018 m. birželio 30 d. sumažins užsienio patronuojamųjų įmonių skaičių (99).

| (155) | Graikija įsipareigojo, kad Bankas parduos [...], savo privataus akcinio kapitalo patronuojamąją įmonę, ir tam tikrą vertybinių popierių dalį. Be to, Bankas su tam tikromis išimtimis nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių (100). |
| --- | --- |

(155)

Graikija įsipareigojo, kad Bankas parduos [...], savo privataus akcinio kapitalo patronuojamąją įmonę, ir tam tikrą vertybinių popierių dalį. Be to, Bankas su tam tikromis išimtimis nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių (100).

| (156) | Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su Banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti Banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus [...] (101). |
| --- | --- |

(156)

Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su Banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti Banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus [...] (101).

| (157) | Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas sugriežtins savo paskolų politiką siekdamas užtikrinti, kad sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio Banko gyvybingumo ir pelningumo. Graikija įsipareigojo, kad Bankas laikysis aukštų kredito rizikos stebėsenos ir paskolų restruktūrizavimo standartų (102). |
| --- | --- |

(157)

Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas sugriežtins savo paskolų politiką siekdamas užtikrinti, kad sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio Banko gyvybingumo ir pelningumo. Graikija įsipareigojo, kad Bankas laikysis aukštų kredito rizikos stebėsenos ir paskolų restruktūrizavimo standartų (102).

| (158) | Keletas įsipareigojimų susiję su Banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad Bankas, teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo apdairios bankininkystės praktikos (103). |
| --- | --- |

(158)

Keletas įsipareigojimų susiję su Banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad Bankas, teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo apdairios bankininkystės praktikos (103).

| (159) | Galiausiai, Graikija įsipareigojo, kad Bankas laikysis tam tikrų elgesio apribojimų, kaip antai draudimo mokėti atkarpas ir dividendus, draudimo įsigyti ir valstybės paramos reklamos draudimo (104). |
| --- | --- |

(159)

Galiausiai, Graikija įsipareigojo, kad Bankas laikysis tam tikrų elgesio apribojimų, kaip antai draudimo mokėti atkarpas ir dividendus, draudimo įsigyti ir valstybės paramos reklamos draudimo (104).

| (160) | Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis. |
| --- | --- |

(160)

Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis.

| (161) | Be to, Graikija nurodė, kad prieš bet kokį Banko ar valstybės subjekto, įskaitant HFSF, varantų išpirkimą ji kreipsis į Komisiją pritarimo (105). |
| --- | --- |

(161)

Be to, Graikija nurodė, kad prieš bet kokį Banko ar valstybės subjekto, įskaitant HFSF, varantų išpirkimą ji kreipsis į Komisiją pritarimo (105).

3.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

| (162) | 2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar HFSF Bankui suteikta pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikate (106) nustatytas tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo sąlygas. |
| --- | --- |

(162)

2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar HFSF Bankui suteikta pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikate (106) nustatytas tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo sąlygas.

| (163) | Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar Bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad pagalbos neprireiktų ateityje (107). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos Banką, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (108), nes Banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba mažumos privatieji savininkai. Komisija pažymėjo, kad ji norėtų užtikrinti, jog bet kuriuo atveju Banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė nepablogėtų. |
| --- | --- |

(163)

Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar Bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad pagalbos neprireiktų ateityje (107). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos Banką, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (108), nes Banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba mažumos privatieji savininkai. Komisija pažymėjo, kad ji norėtų užtikrinti, jog bet kuriuo atveju Banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė nepablogėtų.

| (164) | Vertindama pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumą Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 67 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad Bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar atlygis buvo pakankamas ir atitiko atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Taip pat priimant sprendimą pradėti procedūrą dėl NBG pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo nuolatiniu rekapitalizavimu sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti. |
| --- | --- |

(164)

Vertindama pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumą Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 67 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad Bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar atlygis buvo pakankamas ir atitiko atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Taip pat priimant sprendimą pradėti procedūrą dėl NBG pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo nuolatiniu rekapitalizavimu sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti.

| (165) | Vertindama priemonės proporcingumą Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (draudimas reklamuoti valstybės pagalbą, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 71 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 72 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad, nesant taisyklių, pagal kurias HFSF negalėtų koordinuoti keturių didžiausių Graikijos bankų (t. y. Banko, „Alpha Bank“, „Eurobank“ ir „Piraeus Bank“), ir tinkamų apsaugos priemonių siekiant išvengti, kad jie nesidalytų neskelbtina komercine informacija, konkurencija gali būti iškreipta. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų Banke. |
| --- | --- |

(165)

Vertindama priemonės proporcingumą Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (draudimas reklamuoti valstybės pagalbą, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 71 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 72 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad, nesant taisyklių, pagal kurias HFSF negalėtų koordinuoti keturių didžiausių Graikijos bankų (t. y. Banko, „Alpha Bank“, „Eurobank“ ir „Piraeus Bank“), ir tinkamų apsaugos priemonių siekiant išvengti, kad jie nesidalytų neskelbtina komercine informacija, konkurencija gali būti iškreipta. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų Banke.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

Graikijos banko pastabos

| (166) | 2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG. Tas Graikijos bankas teigė, kad HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nepareiškė prieštaravimų dėl Banko rekapitalizavimo. |
| --- | --- |

(166)

2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG. Tas Graikijos bankas teigė, kad HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nepareiškė prieštaravimų dėl Banko rekapitalizavimo.

| (167) | Tačiau visiškai palaikydamas HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai. |
| --- | --- |

(167)

Tačiau visiškai palaikydamas HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai.

5.   GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

| (168) | 2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas. |
| --- | --- |

(168)

2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas.

5.1.   GRAIKIJOS BANKO PASTABOS

| (169) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad 18 mlrd. EUR kapitalo suma, kuria 2012 m. gegužės mėn. HFSF rekapitalizavo keturis didžiausius Graikijos bankus, buvo mažesnė nei galutinė suma, kuri reikalinga tam, kad tie bankai palaipsniui pasiektų ir išlaikytų 10 % bendro 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientą ir 7 % bendro 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientą pagal trejų metų nepalankiausių sąlygų scenarijų. Jis taip pat pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra laikinas, atsižvelgiant į tai, kad rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas tiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(169)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad 18 mlrd. EUR kapitalo suma, kuria 2012 m. gegužės mėn. HFSF rekapitalizavo keturis didžiausius Graikijos bankus, buvo mažesnė nei galutinė suma, kuri reikalinga tam, kad tie bankai palaipsniui pasiektų ir išlaikytų 10 % bendro 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientą ir 7 % bendro 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientą pagal trejų metų nepalankiausių sąlygų scenarijų. Jis taip pat pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra laikinas, atsižvelgiant į tai, kad rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas tiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą.

| (170) | Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, jei bankas liks privačiose rankose, vadovybė tikriausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausys valstybei (t. y. HFSF), HFSF gali paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju vertins Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos profilį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose. |
| --- | --- |

(170)

Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, jei bankas liks privačiose rankose, vadovybė tikriausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausys valstybei (t. y. HFSF), HFSF gali paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju vertins Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos profilį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose.

| (171) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad Banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad Bankas atitiktų tuo metu taikomus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad ilgą laikotarpį prieš rekapitalizavimo vykdymą lėmė smarkiai pablogėjusios veiklos sąlygos Graikijoje ir PSD programos poveikis, viso projekto sudėtingumas ir poreikis užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(171)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad Banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad Bankas atitiktų tuo metu taikomus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad ilgą laikotarpį prieš rekapitalizavimo vykdymą lėmė smarkiai pablogėjusios veiklos sąlygos Graikijoje ir PSD programos poveikis, viso projekto sudėtingumas ir poreikis užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą.

| (172) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris turi būti pateiktas Komisijai, įgyvendinimas užtikrinamas tuo, kad HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei, inter alia, restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad Banko sunkumai kilo ne dėl Banko vadovybės nepakankamai įvertintos rizikos ar agresyvių komercinių veiksmų. |
| --- | --- |

(172)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris turi būti pateiktas Komisijai, įgyvendinimas užtikrinamas tuo, kad HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei, inter alia, restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad Banko sunkumai kilo ne dėl Banko vadovybės nepakankamai įvertintos rizikos ar agresyvių komercinių veiksmų.

5.2.   HFSF PASTABOS

| (173) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi tuo atveju, jei valstybė per HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad HFSF lėšomis finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16C straipsnio 2 dalimi, pagal kurią kredito įstaigos, kurioms HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, HFSF nėra kontroliuojamas valdžios sektoriaus. HFSF taip pat paminėjo savo valdymo struktūrą. |
| --- | --- |

(173)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi tuo atveju, jei valstybė per HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad HFSF lėšomis finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16C straipsnio 2 dalimi, pagal kurią kredito įstaigos, kurioms HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, HFSF nėra kontroliuojamas valdžios sektoriaus. HFSF taip pat paminėjo savo valdymo struktūrą.

| (174) | Dėl HFSF kišimosi į Banko valdymą HFSF pažymėjo, kad jis gerbs Banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes jo vaidmuo yra apribotas HFSF įstatymo nuostatomis. Jis nurodė, kad nebus jokio valstybės kišimosi ar koordinavimo, o Banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl įkaito, kainų nustatymo ir paskolos gavėjų mokumo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais. |
| --- | --- |

(174)

Dėl HFSF kišimosi į Banko valdymą HFSF pažymėjo, kad jis gerbs Banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes jo vaidmuo yra apribotas HFSF įstatymo nuostatomis. Jis nurodė, kad nebus jokio valstybės kišimosi ar koordinavimo, o Banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl įkaito, kainų nustatymo ir paskolos gavėjų mokumo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais.

| (175) | HFSF nurodė, kad HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad esami privatūs akcininkai negalėtų prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė tokius elementus: i) HFSF atstovų paskyrimą nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais Banko direktorių valdybos nariais ir jų dalyvavimą komitetuose, ii) HFSF atliekamą išsamų Banko patikrinimą, iii) faktą, kad po galutinio rekapitalizavimo jo balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol Bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų. |
| --- | --- |

(175)

HFSF nurodė, kad HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad esami privatūs akcininkai negalėtų prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė tokius elementus: i) HFSF atstovų paskyrimą nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais Banko direktorių valdybos nariais ir jų dalyvavimą komitetuose, ii) HFSF atliekamą išsamų Banko patikrinimą, iii) faktą, kad po galutinio rekapitalizavimo jo balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol Bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų.

| (176) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo ir ypač dėl atlygio už pagalbą lygio HFSF nurodė, kad dėl atlygio susitarta su Komisijos, ECB ir TVF atstovais. Tas sutartas lygis nustatytas atsižvelgiant į tai, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas iki 2012 m. rugsėjo 30 d. (šis terminas nustatytas 2012 m. kovo mėn. Komisijos, ECB, TVF ir Graikijos sudarytame EFPM) bus pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu. |
| --- | --- |

(176)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo ir ypač dėl atlygio už pagalbą lygio HFSF nurodė, kad dėl atlygio susitarta su Komisijos, ECB ir TVF atstovais. Tas sutartas lygis nustatytas atsižvelgiant į tai, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas iki 2012 m. rugsėjo 30 d. (šis terminas nustatytas 2012 m. kovo mėn. Komisijos, ECB, TVF ir Graikijos sudarytame EFPM) bus pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu.

| (177) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo HFSF nurodė, kad jo priimtos priemonės, kaip antai (175) konstatuojamojoje dalyje aprašytos priemonės, yra pakankamos apsaugos priemonės atsižvelgiant į dideles gautos pagalbos sumas ir ilgą sanavimo laikotarpį. Be to, HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje dalyvauja HFSF, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tokios priemonės apima skirtingų HFSF atstovų paskyrimą tuose bankuose, tiems atstovams nustatytus įgaliojimus, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir aiškias vidaus taisykles tiems pareigūnams neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir nevaržytų. Galiausiai HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės ir patikėtinių pareigos, jie privalo laikytis su HFSF reikalais susijusios profesinės paslapties nuostatų. |
| --- | --- |

(177)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo HFSF nurodė, kad jo priimtos priemonės, kaip antai (175) konstatuojamojoje dalyje aprašytos priemonės, yra pakankamos apsaugos priemonės atsižvelgiant į dideles gautos pagalbos sumas ir ilgą sanavimo laikotarpį. Be to, HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje dalyvauja HFSF, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tokios priemonės apima skirtingų HFSF atstovų paskyrimą tuose bankuose, tiems atstovams nustatytus įgaliojimus, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir aiškias vidaus taisykles tiems pareigūnams neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir nevaržytų. Galiausiai HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės ir patikėtinių pareigos, jie privalo laikytis su HFSF reikalais susijusios profesinės paslapties nuostatų.

6.   PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU ĮSIGYTOMIS ĮMONĖMIS, VERTINIMAS

6.1.   VALSTYBĖS PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU TRIJŲ KOOPERATINIŲ BANKŲ PERTVARKYMU, ĮVERTINIMAS

6.1.1.   Pagalbos buvimas ir jos suma

| (178) | Komisija iš pradžių turi įvertinti, ar valstybės pagalba, susijusi su trijų kooperatinių bankų pertvarkymu (finansavimo trūkumų padengimas, dėl kurio buvo galima perduoti indėlius) yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba – tai valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(178)

Komisija iš pradžių turi įvertinti, ar valstybės pagalba, susijusi su trijų kooperatinių bankų pertvarkymu (finansavimo trūkumų padengimas, dėl kurio buvo galima perduoti indėlius) yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba – tai valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (179) | Komisija pradės nuo to, kad įvertins, ar buvo sudarytas pranašumas šiems potencialiems pagalbos gavėjams: i) kooperatiniams bankams ir potencialiai Bankui perduotai veiklai; ii) Bankui. |
| --- | --- |

(179)

Komisija pradės nuo to, kad įvertins, ar buvo sudarytas pranašumas šiems potencialiems pagalbos gavėjams: i) kooperatiniams bankams ir potencialiai Bankui perduotai veiklai; ii) Bankui.

i)   Pagalbos trims kooperatiniams bankams ir potencialiai Bankui perduotai veiklai buvimas

| (180) | Kalbant apie tris kooperatinius bankus, Komisija pažymi, kad „Lesvos-Limnos Bank“, „Achaia Bank“ ir „Lamia Bank“ buvo likviduoti ir buvo panaikintos jų licencijos užsiimti bankininkystės veikla. Todėl jie nebevykdo ekonominės veiklos bankų rinkoje. |
| --- | --- |

(180)

Kalbant apie tris kooperatinius bankus, Komisija pažymi, kad „Lesvos-Limnos Bank“, „Achaia Bank“ ir „Lamia Bank“ buvo likviduoti ir buvo panaikintos jų licencijos užsiimti bankininkystės veikla. Todėl jie nebevykdo ekonominės veiklos bankų rinkoje.

| (181) | Valstybės pagalba, t. y. finansavimo trūkumų padengimas, būtų valstybės pagalba perduotiems reikalavimams ir įsipareigojimams pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, tik jei jie kartu sudarytų įmonę. Įmonės sąvoka apima kiekvieną ekonominę veiklą vykdantį subjektą, nepriklausomai nuo jo teisinio statuso ir finansavimo būdo. Ekonomine veikla laikoma bet kokia veikla, kurios metu konkrečioje rinkoje siūlomos prekės ar paslaugos. Todėl tam, kad būtų galima daryti išvadą, ar teikta pagalba įmonei, reikėtų įvertinti, ar reikalavimų ir įsipareigojimų perdavimas reiškia ekonominės veiklos perdavimą. |
| --- | --- |

(181)

Valstybės pagalba, t. y. finansavimo trūkumų padengimas, būtų valstybės pagalba perduotiems reikalavimams ir įsipareigojimams pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, tik jei jie kartu sudarytų įmonę. Įmonės sąvoka apima kiekvieną ekonominę veiklą vykdantį subjektą, nepriklausomai nuo jo teisinio statuso ir finansavimo būdo. Ekonomine veikla laikoma bet kokia veikla, kurios metu konkrečioje rinkoje siūlomos prekės ar paslaugos. Todėl tam, kad būtų galima daryti išvadą, ar teikta pagalba įmonei, reikėtų įvertinti, ar reikalavimų ir įsipareigojimų perdavimas reiškia ekonominės veiklos perdavimą.

| (182) | Kaip jau minėta 2.2.1. skirsnyje, atlikus trijų kooperatinių bankų pertvarkymą, Bankui buvo perduoti tik indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu. Trys kooperatiniai bankai iš viso turėjo 21 filialą, kuriuose dirbo 187 darbuotojai. Reikėtų pažymėti, kad nebuvo jokio automatinio filialų ar darbo sutarčių ar paskolų perdavimo tarp trijų kooperatinių bankų ir Banko. Taigi, remiantis tuo, kad paskolos Bankui perduotos nebuvo, o buvo palikti trims likviduojamiems kooperatiniams bankams, kad nė vienas filialas perduotas nebuvo, kaip ir nebuvo automatinio darbo sutarčių perdavimo, galima (109) daryti išvadą, kad ekonominė veikla perduota nebuvo. Perduoti įsipareigojimai (t. y. indėliai) negali būti laikomi valstybės pagalbos gavėjais, nes jie nėra įmonė. |
| --- | --- |

(182)

Kaip jau minėta 2.2.1. skirsnyje, atlikus trijų kooperatinių bankų pertvarkymą, Bankui buvo perduoti tik indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu. Trys kooperatiniai bankai iš viso turėjo 21 filialą, kuriuose dirbo 187 darbuotojai. Reikėtų pažymėti, kad nebuvo jokio automatinio filialų ar darbo sutarčių ar paskolų perdavimo tarp trijų kooperatinių bankų ir Banko. Taigi, remiantis tuo, kad paskolos Bankui perduotos nebuvo, o buvo palikti trims likviduojamiems kooperatiniams bankams, kad nė vienas filialas perduotas nebuvo, kaip ir nebuvo automatinio darbo sutarčių perdavimo, galima (109) daryti išvadą, kad ekonominė veikla perduota nebuvo. Perduoti įsipareigojimai (t. y. indėliai) negali būti laikomi valstybės pagalbos gavėjais, nes jie nėra įmonė.

| (183) | Apibendrinant, buvo pradėtas trijų esamų juridinių asmenų likvidavimas ir jie nebevykdo bankininkystės veiklos. Kaip ir perduoti įsipareigojimai nėra ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(183)

Apibendrinant, buvo pradėtas trijų esamų juridinių asmenų likvidavimas ir jie nebevykdo bankininkystės veiklos. Kaip ir perduoti įsipareigojimai nėra ekonominė veikla.

| (184) | Todėl daroma išvada, kad HFSF Bankui skirtos EFSF obligacijos finansavimo trūkumui, susidariusiam dėl trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo, padengti nesudaro sąlygų toliau vykdyti ekonominę veiklą. Todėl HFSF parama nėra nei pagalba likviduotiems subjektams, nei pagalba perduotam turtui ir įsipareigojimams. |
| --- | --- |

(184)

Todėl daroma išvada, kad HFSF Bankui skirtos EFSF obligacijos finansavimo trūkumui, susidariusiam dėl trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo, padengti nesudaro sąlygų toliau vykdyti ekonominę veiklą. Todėl HFSF parama nėra nei pagalba likviduotiems subjektams, nei pagalba perduotam turtui ir įsipareigojimams.

ii)   Pagalbos Bankui buvimas

| (185) | Sprendžiant, ar trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų pardavimas yra valstybės pagalba Bankui, Komisija turi įvertinti, ar buvo laikomasi tam tikrų reikalavimų, visų pirma, ar i) pardavimo procesas buvo atviras, besąlygiškas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; iii) valstybė siekė gauti kuo didesnę turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą (110). |
| --- | --- |

(185)

Sprendžiant, ar trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų pardavimas yra valstybės pagalba Bankui, Komisija turi įvertinti, ar buvo laikomasi tam tikrų reikalavimų, visų pirma, ar i) pardavimo procesas buvo atviras, besąlygiškas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; iii) valstybė siekė gauti kuo didesnę turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą (110).

| (186) | Kaip jau minėta (64) konstatuojamojoje dalyje, Graikijos bankas susisiekė tik su penkiomis didžiausiomis tuo metu Graikijoje veikusiomis kredito įstaigomis. Dėl riboto pirkėjų, su kuriais buvo susisiekta, skaičiaus negalima tvirtinti, kad konkursas nebuvo viešas, kadangi jos buvo vienintelės kredito įstaigos, kurios galėjo būti suinteresuotos pateikti pasiūlymą. Iš tiesų į pardavimo paketą buvo įtraukti tik indėliai. Todėl norint pasinaudoti tų indėlių sąveika veiklą reikia vykdyti atitinkamoje geografinėje vietovėje. Bankas, kuris neturi filialo tose vietovėse, negalėtų pasiūlyti paslaugų indėlininkams, todėl indėlių beveik neliktų ir pirkėjas turėtų padengti indėlių įsigijimo išlaidas negaudamas iš jų jokios naudos. Todėl Graikijos bankas galėjo pagrįstai manyti, kad dėl trumpo laikotarpio, per kurį turėjo būti pertvarkyti trys kooperatiniai bankai, tik tos kredito įstaigos, kurių verslo modeliai leistų aptarnauti tuos indėlininkus, būtų suinteresuotos įsigyti tą turtą. Bankas ir trys kiti bankai pateikė įpareigojančius pasiūlymus. Banko pasiūlymas buvo tinkamiausias, atsižvelgiant į atlygį ir laiką, kurio reikia perdavimui užbaigti. Bankas kaip atlygį pasiūlė sumokėti sumą, lygią [...] % perduotų indėlių, ir apskaičiuota, kad perdavimą galima užbaigti per vieną darbo dieną. |
| --- | --- |

(186)

Kaip jau minėta (64) konstatuojamojoje dalyje, Graikijos bankas susisiekė tik su penkiomis didžiausiomis tuo metu Graikijoje veikusiomis kredito įstaigomis. Dėl riboto pirkėjų, su kuriais buvo susisiekta, skaičiaus negalima tvirtinti, kad konkursas nebuvo viešas, kadangi jos buvo vienintelės kredito įstaigos, kurios galėjo būti suinteresuotos pateikti pasiūlymą. Iš tiesų į pardavimo paketą buvo įtraukti tik indėliai. Todėl norint pasinaudoti tų indėlių sąveika veiklą reikia vykdyti atitinkamoje geografinėje vietovėje. Bankas, kuris neturi filialo tose vietovėse, negalėtų pasiūlyti paslaugų indėlininkams, todėl indėlių beveik neliktų ir pirkėjas turėtų padengti indėlių įsigijimo išlaidas negaudamas iš jų jokios naudos. Todėl Graikijos bankas galėjo pagrįstai manyti, kad dėl trumpo laikotarpio, per kurį turėjo būti pertvarkyti trys kooperatiniai bankai, tik tos kredito įstaigos, kurių verslo modeliai leistų aptarnauti tuos indėlininkus, būtų suinteresuotos įsigyti tą turtą. Bankas ir trys kiti bankai pateikė įpareigojančius pasiūlymus. Banko pasiūlymas buvo tinkamiausias, atsižvelgiant į atlygį ir laiką, kurio reikia perdavimui užbaigti. Bankas kaip atlygį pasiūlė sumokėti sumą, lygią [...] % perduotų indėlių, ir apskaičiuota, kad perdavimą galima užbaigti per vieną darbo dieną.

| (187) | Pagal šiuos faktus, vadovaujantis Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika, Komisija daro išvadą, kad įtarimas dėl valstybės pagalbos Bankui gali būti atmestas (111). |
| --- | --- |

(187)

Pagal šiuos faktus, vadovaujantis Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika, Komisija daro išvadą, kad įtarimas dėl valstybės pagalbos Bankui gali būti atmestas (111).

iii)   Išvada dėl pagalbos buvimo

| (188) | Valstybės parama, susijusi su trijų kooperatinių bankų pardavimu, nėra valstybės pagalba trims kooperatiniams bankams, perduotam turtui ar Bankui. Todėl priemonė nėra pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(188)

Valstybės parama, susijusi su trijų kooperatinių bankų pardavimu, nėra valstybės pagalba trims kooperatiniams bankams, perduotam turtui ar Bankui. Todėl priemonė nėra pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.2.   PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU „FIRST BUSINESS BANK“, VERTINIMAS

6.2.1.   Pagalbos buvimas ir jos suma

| (189) | Komisija turi įvertinti, ar priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(189)

Komisija turi įvertinti, ar priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.2.1.1.   Pagalbos buvimas priemonių, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, atveju (FB1, FB2 ir FB3 priemonės)

| (190) | 2009 m. liepos mėn. Graikijos „FB Bank“ skirta 50 mln. EUR kapitalo injekcija (FB1 priemonė), 2012 m. gegužės mėn. 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniai popieriai (FB2 priemonė) ir 2011 m. kovo mėn. valstybės garantija išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė 50 mln. EUR., (FB3 priemonė) buvo suteikti pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (112). Sprendime, kuriuo ta schema patvirtinta, Komisija padarė išvadą, kad pagal tą schemą suteiktos priemonės bus laikomos valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(190)

2009 m. liepos mėn. Graikijos „FB Bank“ skirta 50 mln. EUR kapitalo injekcija (FB1 priemonė), 2012 m. gegužės mėn. 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniai popieriai (FB2 priemonė) ir 2011 m. kovo mėn. valstybės garantija išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė 50 mln. EUR., (FB3 priemonė) buvo suteikti pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (112). Sprendime, kuriuo ta schema patvirtinta, Komisija padarė išvadą, kad pagal tą schemą suteiktos priemonės bus laikomos valstybės pagalba.

| (191) | Todėl Komisija pažymi, kad be tų priemonių perduota veikla nebebūtų vykdoma. Tos priemonės padėjo stabilizuoti ir tęsti ekonominę veiklą, kuri vėliau buvo perduota Bankui, todėl Komisija mano, kad jos buvo naudingos „FB Bank“ ekonominei veiklai, kuri vėliau buvo perduota Bankui, ir jos yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(191)

Todėl Komisija pažymi, kad be tų priemonių perduota veikla nebebūtų vykdoma. Tos priemonės padėjo stabilizuoti ir tęsti ekonominę veiklą, kuri vėliau buvo perduota Bankui, todėl Komisija mano, kad jos buvo naudingos „FB Bank“ ekonominei veiklai, kuri vėliau buvo perduota Bankui, ir jos yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.2.1.2.   Pagalbos buvimas priemonių, suteiktų pertvarkant „FB Bank“, atveju (FB4 ir FB5 priemonės)

| (192) | Komisija pažymi, kad HFSF yra Graikijos įsteigtas ir finansuojamas subjektas bankams remti, todėl FB4 ir FB5 priemonėms naudojami valstybės ištekliai. Komisija taip pat pažymi, kad FB4 ir FB5 priemonės yra atrankaus pobūdžio, nes yra naudingos tik „FB Bank“ veiklai. |
| --- | --- |

(192)

Komisija pažymi, kad HFSF yra Graikijos įsteigtas ir finansuojamas subjektas bankams remti, todėl FB4 ir FB5 priemonėms naudojami valstybės ištekliai. Komisija taip pat pažymi, kad FB4 ir FB5 priemonės yra atrankaus pobūdžio, nes yra naudingos tik „FB Bank“ veiklai.

| (193) | Be to, Komisija mano, kad FB4 ir FB5 priemonės „FB Bank“ veiklai teikia aiškų pranašumą, nes ją palaiko. Šiuo atveju pervedimo pavedimas iš tikro yra visumos pardavimas. Nors nuosavas kapitalas ir subordinuotoji skola perduoti nebus, bet pagrindinis veiklai reikalingas banko turtas (filialai, indėliai ir paskolos) bus perduotas. Todėl FB4 priemonė perduotai veiklai suteikia pranašumą, nes pagal ją suteikta pakankamai lėšų, kad būtų padengti indėliai ir perduota veikla galėtų būti toliau vykdoma dėl „FB Bank“ turto, kaip visumos, pardavimo. |
| --- | --- |

(193)

Be to, Komisija mano, kad FB4 ir FB5 priemonės „FB Bank“ veiklai teikia aiškų pranašumą, nes ją palaiko. Šiuo atveju pervedimo pavedimas iš tikro yra visumos pardavimas. Nors nuosavas kapitalas ir subordinuotoji skola perduoti nebus, bet pagrindinis veiklai reikalingas banko turtas (filialai, indėliai ir paskolos) bus perduotas. Todėl FB4 priemonė perduotai veiklai suteikia pranašumą, nes pagal ją suteikta pakankamai lėšų, kad būtų padengti indėliai ir perduota veikla galėtų būti toliau vykdoma dėl „FB Bank“ turto, kaip visumos, pardavimo.

| (194) | Be to, be FB5 priemonės pardavimas nebūtų buvęs įmanomas, nes perdavimas būtų turėjęs neigiamą poveikį pirkėjo kapitalo pakankamumo rodikliui. Todėl perduota veikla nebebūtų vykdoma, taigi priemonės FB4 ir FB5 suteikė akivaizdų pranašumą. |
| --- | --- |

(194)

Be to, be FB5 priemonės pardavimas nebūtų buvęs įmanomas, nes perdavimas būtų turėjęs neigiamą poveikį pirkėjo kapitalo pakankamumo rodikliui. Todėl perduota veikla nebebūtų vykdoma, taigi priemonės FB4 ir FB5 suteikė akivaizdų pranašumą.

| (195) | Komisija mano, kad FB4 ir FB5 priemonės neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo. Iš tikro HFSF neturi galimybių pasipelnyti iš savo įnašo: už šį įnašą jis neįgijo į Banką jokių reikalavimų, kaip tik reikalavimą likviduojamo subjekto, t. y. „FB Bank“, atžvilgiu (113). Todėl HFSF greičiausiai neatgaus visų skirtų lėšų. |
| --- | --- |

(195)

Komisija mano, kad FB4 ir FB5 priemonės neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo. Iš tikro HFSF neturi galimybių pasipelnyti iš savo įnašo: už šį įnašą jis neįgijo į Banką jokių reikalavimų, kaip tik reikalavimą likviduojamo subjekto, t. y. „FB Bank“, atžvilgiu (113). Todėl HFSF greičiausiai neatgaus visų skirtų lėšų.

| (196) | Šis FB4 ir FB5 priemonių teikiamas atrankusis pranašumas iškreipia konkurenciją, nes sudaromos sąlygos nenutraukti vieno banko veiklos, jam leidžiant veikti rinkoje ir konkuruoti su kitais Graikijoje veikiančiais arba potencialiai ketinančiais pradėti veiklą Graikijoje bankais, įskaitant užsienio bankų patronuojamąsias įmones. Taigi FB4 ir FB5 priemonės daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir gali iškreipti konkurenciją. |
| --- | --- |

(196)

Šis FB4 ir FB5 priemonių teikiamas atrankusis pranašumas iškreipia konkurenciją, nes sudaromos sąlygos nenutraukti vieno banko veiklos, jam leidžiant veikti rinkoje ir konkuruoti su kitais Graikijoje veikiančiais arba potencialiai ketinančiais pradėti veiklą Graikijoje bankais, įskaitant užsienio bankų patronuojamąsias įmones. Taigi FB4 ir FB5 priemonės daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir gali iškreipti konkurenciją.

| (197) | Todėl Komisija daro išvadą, kad HFSF atliktas 456,97 mln. EUR dydžio finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ turtą perdavus Bankui, padengimas ir įsipareigojimas padengti su tuo turtu susijusius kapitalo poreikius, galinčius siekti 100 mln. EUR, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(197)

Todėl Komisija daro išvadą, kad HFSF atliktas 456,97 mln. EUR dydžio finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ turtą perdavus Bankui, padengimas ir įsipareigojimas padengti su tuo turtu susijusius kapitalo poreikius, galinčius siekti 100 mln. EUR, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

FB4 ir FB5 priemonių naudos gavėjas

| (198) | Kaip jau paaiškinta (193) konstatuojamojoje dalyje, Komisija „FB Bank“ veiklą laiko FB4 ir FB5 priemonių naudos gavėja, nes pagalba sudarė sąlygas tą ekonominę veiklą tęsti Banke. |
| --- | --- |

(198)

Kaip jau paaiškinta (193) konstatuojamojoje dalyje, Komisija „FB Bank“ veiklą laiko FB4 ir FB5 priemonių naudos gavėja, nes pagalba sudarė sąlygas tą ekonominę veiklą tęsti Banke.

| (199) | Siekdama nustatyti, ar „FB Bank“ veiklos pardavimas yra valstybės pagalba Bankui pagal 2008 m. Bankų komunikato 49 punktą, Komisija turi įvertinti, ar laikomasi tam tikrų reikalavimų. Visų pirma ji turi įvertinti, ar i) pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; iii) finansų įstaiga arba Vyriausybė siekė gauti kuo didesnę turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą. |
| --- | --- |

(199)

Siekdama nustatyti, ar „FB Bank“ veiklos pardavimas yra valstybės pagalba Bankui pagal 2008 m. Bankų komunikato 49 punktą, Komisija turi įvertinti, ar laikomasi tam tikrų reikalavimų. Visų pirma ji turi įvertinti, ar i) pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; iii) finansų įstaiga arba Vyriausybė siekė gauti kuo didesnę turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą.

| (200) | Bankas įsigijo „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų paketą, nes jis pateikė tinkamiausią pasiūlymą pagal nediskriminacinę konkurso procedūrą, kurioje galėjo dalyvauti kiti bankai. Graikijos bankas nusprendė susisiekti tik su keturiais didžiausiais Graikijoje veikiančiais bankais, iš jų neįpareigojančius pasiūlymus pateikė tik Bankas ir vienas kitas bankas. Graikijos bankas paragino du pasiūlymų teikėjus pateikti patikslintus pasiūlymus. Graikijos bankas pasirinko NBG, nes jo pasiūlyme buvo numatytos mažesnės pertvarkymo sąnaudos (114). |
| --- | --- |

(200)

Bankas įsigijo „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų paketą, nes jis pateikė tinkamiausią pasiūlymą pagal nediskriminacinę konkurso procedūrą, kurioje galėjo dalyvauti kiti bankai. Graikijos bankas nusprendė susisiekti tik su keturiais didžiausiais Graikijoje veikiančiais bankais, iš jų neįpareigojančius pasiūlymus pateikė tik Bankas ir vienas kitas bankas. Graikijos bankas paragino du pasiūlymų teikėjus pateikti patikslintus pasiūlymus. Graikijos bankas pasirinko NBG, nes jo pasiūlyme buvo numatytos mažesnės pertvarkymo sąnaudos (114).

| (201) | Komisija pažymi, kad Graikijos bankas susisiekė tik su keturiais bankais (115). Dėl riboto pirkėjų, su kuriais buvo susisiekta, skaičiaus negalima tvirtinti, kad konkursas nebuvo viešas, kadangi pertvarkymo metu kiti Graikijoje veikiantys bankai buvo nepakankamo dydžio, kad galėtų prisiimti konkurso būdu parduodamą turtą, ir neturėjo pakankamai kapitalo, o užsienio kredito ir finansų įstaigų pertvarkymo metu parodytas susidomėjimas užsiimti bankininkystės veikla Graikijoje buvo labai menkas. Taip pat Graikijos bankas iš anksto nustatė perkeltino turto ir įsipareigojimų portfelį ir tvarkaraštį, kurio pasiūlymų teikėjai turėtų laikytis, kad jų pasiūlymai būtų laikomi tinkamais. Komisija mano, kad pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis. |
| --- | --- |

(201)

Komisija pažymi, kad Graikijos bankas susisiekė tik su keturiais bankais (115). Dėl riboto pirkėjų, su kuriais buvo susisiekta, skaičiaus negalima tvirtinti, kad konkursas nebuvo viešas, kadangi pertvarkymo metu kiti Graikijoje veikiantys bankai buvo nepakankamo dydžio, kad galėtų prisiimti konkurso būdu parduodamą turtą, ir neturėjo pakankamai kapitalo, o užsienio kredito ir finansų įstaigų pertvarkymo metu parodytas susidomėjimas užsiimti bankininkystės veikla Graikijoje buvo labai menkas. Taip pat Graikijos bankas iš anksto nustatė perkeltino turto ir įsipareigojimų portfelį ir tvarkaraštį, kurio pasiūlymų teikėjai turėtų laikytis, kad jų pasiūlymai būtų laikomi tinkamais. Komisija mano, kad pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis.

| (202) | Neigiama „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų kaina (t. y. atsižvelgiant į finansavimo trūkumą ir minėtų kapitalo poreikių padengimą) nereiškia, kad pardavimo kaina neatitinka verslo rinkos vertės (116). Komisija neturi pagrindo manyti, kad pateiktas pasiūlymas ir sumokėta kaina neatitinka verslo rinkos kainos. Primenama, kad pagal Graikijos teisę tikrąją perduoto turto vertę iš pradžių įvertina Graikijos bankas, vėliau per kitus šešis mėnesius ją patikrina ir koreguoja išorės ekspertai. Todėl, Komisijos vertinimu, pardavimas vyko rinkos sąlygomis. Pagal šiuos faktus, vadovaujantis 2008 m. Bankų komunikato 49 punktu, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika (117), Komisija daro išvadą, kad įtarimas dėl valstybės pagalbos Bankui gali būti atmestas. |
| --- | --- |

(202)

Neigiama „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų kaina (t. y. atsižvelgiant į finansavimo trūkumą ir minėtų kapitalo poreikių padengimą) nereiškia, kad pardavimo kaina neatitinka verslo rinkos vertės (116). Komisija neturi pagrindo manyti, kad pateiktas pasiūlymas ir sumokėta kaina neatitinka verslo rinkos kainos. Primenama, kad pagal Graikijos teisę tikrąją perduoto turto vertę iš pradžių įvertina Graikijos bankas, vėliau per kitus šešis mėnesius ją patikrina ir koreguoja išorės ekspertai. Todėl, Komisijos vertinimu, pardavimas vyko rinkos sąlygomis. Pagal šiuos faktus, vadovaujantis 2008 m. Bankų komunikato 49 punktu, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika (117), Komisija daro išvadą, kad įtarimas dėl valstybės pagalbos Bankui gali būti atmestas.

6.2.1.3.   Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos gautos pagalbos sumos

| (203) | Remdamasi 190–197 konstatuojamosiomis dalimis Komisija mano, kad FB1, FB2, FB3, FB4 ir FB5 priemonės atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas ir yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(203)

Remdamasi 190–197 konstatuojamosiomis dalimis Komisija mano, kad FB1, FB2, FB3, FB4 ir FB5 priemonės atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas ir yra valstybės pagalba.

| (204) | Todėl Komisija daro išvadą, kad „FB Bank“ veiklai buvo suteikta 606,97 mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (FB1, FB4 ir FB5 priemonės), kartu su 60 mln. EUR dydžio paskolomis Graikijos Vyriausybės vertybiniais popieriais (FB2 priemonė) ir 50 mln. EUR vertės valstybės garantijomis (FB3 priemonė), kaip apibendrinta 10 lentelėje.

  10 lentelė


  Visos „FB Bank“ veiklai suteiktos pagalbos apžvalga









  Pagalbos gavėjas | Priemonė | Pagalbos pobūdis | Pagalbos suma (mln. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „FB Bank“ veikla | FB1 | Rekapitalizavimas | 50 |
| FB4 | Finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ veiklą perdavus Bankui, padengimas | 456,97 |
| FB5 | Raštas dėl įsipareigojimo padengti su Bankui perduotu „FB Bank“ turtu susijusius kapitalo poreikius | 100 |
| Visa suteiktos finansinės paramos suma | 606,97 |
| Visa galiausiai išmokėta finansinės paramos suma | 506,97 |
| Pagalbos gavėjas | Priemonė | Pagalbos pobūdis | |
| „FB Bank“ veikla | FB2 | Paskola, padengta obligacijomis | 60 |
| | FB3 | Garantija | 50 |
| Visa suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma | 110 |

(204)

Todėl Komisija daro išvadą, kad „FB Bank“ veiklai buvo suteikta 606,97 mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (FB1, FB4 ir FB5 priemonės), kartu su 60 mln. EUR dydžio paskolomis Graikijos Vyriausybės vertybiniais popieriais (FB2 priemonė) ir 50 mln. EUR vertės valstybės garantijomis (FB3 priemonė), kaip apibendrinta 10 lentelėje.

10 lentelė

Visos „FB Bank“ veiklai suteiktos pagalbos apžvalga

Pagalbos gavėjas

Priemonė

Pagalbos pobūdis

Pagalbos suma (mln. EUR)

„FB Bank“ veikla

FB1

Rekapitalizavimas

50

FB4

Finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ veiklą perdavus Bankui, padengimas

456,97

FB5

Raštas dėl įsipareigojimo padengti su Bankui perduotu „FB Bank“ turtu susijusius kapitalo poreikius

100

Visa suteiktos finansinės paramos suma

606,97

Visa galiausiai išmokėta finansinės paramos suma

506,97

Pagalbos gavėjas

Priemonė

Pagalbos pobūdis

„FB Bank“ veikla

FB2

Paskola, padengta obligacijomis

60

FB3

Garantija

50

Visa suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma

110

6.2.2.   Teisinis suderinamumo vertinimo pagrindas

| (205) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. |
| --- | --- |

(205)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.

| (206) | Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, reikalavimai valstybės pagalbai patvirtinti pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą yra įvykdyti. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (118) ir 2013 m. Bankų komunikatą (119). |
| --- | --- |

(206)

Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, reikalavimai valstybės pagalbai patvirtinti pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą yra įvykdyti. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (118) ir 2013 m. Bankų komunikatą (119).

| (207) | Graikijos ekonomikos atžvilgiu savo sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema, taip pat patvirtindama Graikijos atskiriems bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones Komisija pripažino, kad esama didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmės ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas. |
| --- | --- |

(207)

Graikijos ekonomikos atžvilgiu savo sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema, taip pat patvirtindama Graikijos atskiriems bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones Komisija pripažino, kad esama didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmės ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.

| (208) | Pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą siekiant, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus:
  a)   tinkamumo: pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus; Jei priemonė būtų netinkama sutrikimams atitaisyti, ji šio kriterijaus neatitiktų;
  b)   būtinumo: savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Todėl ji turi būti apribota iki mažiausios būtinos sumos tam tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti;
  c)   proporcingumo: Turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki minimumo, būtino priemonės tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(208)

Pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą siekiant, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus:

a)   tinkamumo: pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus; Jei priemonė būtų netinkama sutrikimams atitaisyti, ji šio kriterijaus neatitiktų;

b)   būtinumo: savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Todėl ji turi būti apribota iki mažiausios būtinos sumos tam tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti;

c)   proporcingumo: Turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki minimumo, būtino priemonės tikslams pasiekti.

| (209) | Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate. |
| --- | --- |

(209)

Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.

| (210) | Kapitalo atkūrimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio. |
| --- | --- |

(210)

Kapitalo atkūrimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.

| (211) | Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama Banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 10 lentelėje išvardytas priemones. |
| --- | --- |

(211)

Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama Banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 10 lentelėje išvardytas priemones.

6.2.3.   Pagalbos priemonių atitiktis 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui

6.2.3.1.   FB1, FB2 ir FB3 priemonių atitiktis 2008 m. Bankų komunikatui

| (212) | FB1, FB2 ir FB3 priemonės buvo suteiktos pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. 2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendime pagal tą schemą numatytos priemonės jau buvo įvertintos kaip suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(212)

FB1, FB2 ir FB3 priemonės buvo suteiktos pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. 2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendime pagal tą schemą numatytos priemonės jau buvo įvertintos kaip suderinamos su vidaus rinka.

6.2.3.2.   FB4ir FB5 priemonių atitiktis 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui

6.2.3.2.1.   Tinkamumas

| (213) | Kalbant apie FB4 ir FB5 priemonių tinkamumą, Komisija mano, kad tos priemonės yra tinkamos, nes jos apsaugojo „FB Bank“ indėlininkus ir taip išsaugojo finansinį stabilumą. Tos veiklos nebūtų buvę galima tęsti be HFSF pagalbos, nes pertvarkymo metu „FB Bank“ nuosavas kapitalas buvo neigiamas ir tuometinėmis sudėtingomis rinkos sąlygomis joks bankas nebūtų įsigijęs turto ir įsipareigojimų portfelio, kurio vertė buvo neigiama ir bloginusi įsigijusio banko kapitalo pakankamumo padėtį. Taigi priemonėmis užtikrinta, kad būtų išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Tuo remdamasi Komisija mano, kad kaip sanavimo pagalba priemonės yra tinkamos. |
| --- | --- |

(213)

Kalbant apie FB4 ir FB5 priemonių tinkamumą, Komisija mano, kad tos priemonės yra tinkamos, nes jos apsaugojo „FB Bank“ indėlininkus ir taip išsaugojo finansinį stabilumą. Tos veiklos nebūtų buvę galima tęsti be HFSF pagalbos, nes pertvarkymo metu „FB Bank“ nuosavas kapitalas buvo neigiamas ir tuometinėmis sudėtingomis rinkos sąlygomis joks bankas nebūtų įsigijęs turto ir įsipareigojimų portfelio, kurio vertė buvo neigiama ir bloginusi įsigijusio banko kapitalo pakankamumo padėtį. Taigi priemonėmis užtikrinta, kad būtų išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Tuo remdamasi Komisija mano, kad kaip sanavimo pagalba priemonės yra tinkamos.

6.2.3.2.2.   Būtinumas

| (214) | Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina priemonės tikslui pasiekti. Vadinasi, kapitalo injekcijos suma turi būti apribota iki mažiausios būtinos sumos tam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(214)

Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina priemonės tikslui pasiekti. Vadinasi, kapitalo injekcijos suma turi būti apribota iki mažiausios būtinos sumos tam tikslui pasiekti.

| (215) | Kaip Graikijos bankas nurodė savo 2013 m. gegužės 8 d. rašte, nepaisant to, kad „FB Bank“ yra nedidelis, jo licencijos panaikinimas netaikant pertvarkymo priemonių galėjo pakirsti indėlininkų pasitikėjimą Graikijos bankų sistema ir tai galėjo turėti poveikį finansiniam stabilumui. Be to, Graikijos bankas pridūrė, kad iš skirtingų pertvarkymo galimybių jis pirmenybę teikė „FB Bank“ pertvarkymui pagal pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, kuri atitiko 2012 m. gruodžio mėn. EFPM. Jis manė, kad ta procedūra sudarė sąlygas iš karto ir iki galo išspręsti problemas, su kuriomis susidūrė „FB Bank“. Komisija mano, kad tais finansinio stabilumo elementais patvirtinama būtinybė taikyti FB4 ir FB5 priemones. |
| --- | --- |

(215)

Kaip Graikijos bankas nurodė savo 2013 m. gegužės 8 d. rašte, nepaisant to, kad „FB Bank“ yra nedidelis, jo licencijos panaikinimas netaikant pertvarkymo priemonių galėjo pakirsti indėlininkų pasitikėjimą Graikijos bankų sistema ir tai galėjo turėti poveikį finansiniam stabilumui. Be to, Graikijos bankas pridūrė, kad iš skirtingų pertvarkymo galimybių jis pirmenybę teikė „FB Bank“ pertvarkymui pagal pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, kuri atitiko 2012 m. gruodžio mėn. EFPM. Jis manė, kad ta procedūra sudarė sąlygas iš karto ir iki galo išspręsti problemas, su kuriomis susidūrė „FB Bank“. Komisija mano, kad tais finansinio stabilumo elementais patvirtinama būtinybė taikyti FB4 ir FB5 priemones.

| (216) | Kalbant apie intervencijos sumą, Sprendime Nr. 10/1/10.5.2013 Graikijos bankas nurodė, kad atrinkto turto bei įsipareigojimų pervedimo pavedimo sprendimas buvo pasirinktas dėl mažiausių pertvarkymo sąnaudų. Tas sprendimas taip pat atitiko 2012 m. kovo mėn. EFPM. Be to, Komisija pastebi, kad galutinę finansavimo trūkumo sumą Graikijos valdžios institucijos atidžiai įvertino, atsižvelgdamos į teisės aktais nustatyto auditoriaus parengtą vertinimo ataskaitą. Įnašas visiškai atitiko tikrosios perduoto turto vertės ir perduotų įsipareigojimų vertės skirtumą. Be to, HFSF įsipareigojo padengti kapitalo poreikius, neviršijančius 9 % perduoto turto vertės, apskaičiuotos Graikijos banko. Faktas, kad iš dviejų pasiūlymų teikėjų tik Bankas sutiko peržiūrėti savo pasiūlymą, patvirtina išvadą, kad įnašas nebuvo per didelis. |
| --- | --- |

(216)

Kalbant apie intervencijos sumą, Sprendime Nr. 10/1/10.5.2013 Graikijos bankas nurodė, kad atrinkto turto bei įsipareigojimų pervedimo pavedimo sprendimas buvo pasirinktas dėl mažiausių pertvarkymo sąnaudų. Tas sprendimas taip pat atitiko 2012 m. kovo mėn. EFPM. Be to, Komisija pastebi, kad galutinę finansavimo trūkumo sumą Graikijos valdžios institucijos atidžiai įvertino, atsižvelgdamos į teisės aktais nustatyto auditoriaus parengtą vertinimo ataskaitą. Įnašas visiškai atitiko tikrosios perduoto turto vertės ir perduotų įsipareigojimų vertės skirtumą. Be to, HFSF įsipareigojo padengti kapitalo poreikius, neviršijančius 9 % perduoto turto vertės, apskaičiuotos Graikijos banko. Faktas, kad iš dviejų pasiūlymų teikėjų tik Bankas sutiko peržiūrėti savo pasiūlymą, patvirtina išvadą, kad įnašas nebuvo per didelis.

| (217) | Be to, „FB Bank“ nuosavas kapitalas perduotas nebuvo, todėl jis buvo paliktas likviduojamam subjektui, t. y. „FB Bank“. Taigi akcininkai patirs visus nuostolius, o HFSF įnašo jų sanavimo sąnaudos nedidina. |
| --- | --- |

(217)

Be to, „FB Bank“ nuosavas kapitalas perduotas nebuvo, todėl jis buvo paliktas likviduojamam subjektui, t. y. „FB Bank“. Taigi akcininkai patirs visus nuostolius, o HFSF įnašo jų sanavimo sąnaudos nedidina.

| (218) | Kalbant apie atlygį už pagalbą, kaip pirmiau minėta (195) konstatuojamojoje dalyje, HFSF greičiausiai visų skirtų lėšų neatgaus (120). Todėl akivaizdu, kad HFSF jokio atlygio negauna ir jo įnašas prilyginamas dotacijai. Kaip nurodyta Kapitalo atkūrimo komunikato 44 punkte, nepakankamas atlygis už rekapitalizavimą gali būti priimtas tik sunkumų patiriančių bankų, kurie negali mokėti jokio atlygio, atveju. Komisija mano, kad taip yra „FB Bank“ atveju. Pagal Kapitalo atkūrimo komunikatą tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas. |
| --- | --- |

(218)

Kalbant apie atlygį už pagalbą, kaip pirmiau minėta (195) konstatuojamojoje dalyje, HFSF greičiausiai visų skirtų lėšų neatgaus (120). Todėl akivaizdu, kad HFSF jokio atlygio negauna ir jo įnašas prilyginamas dotacijai. Kaip nurodyta Kapitalo atkūrimo komunikato 44 punkte, nepakankamas atlygis už rekapitalizavimą gali būti priimtas tik sunkumų patiriančių bankų, kurie negali mokėti jokio atlygio, atveju. Komisija mano, kad taip yra „FB Bank“ atveju. Pagal Kapitalo atkūrimo komunikatą tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas.

| (219) | Taigi kaip sanavimo pagalba FB4 ir FB5 priemonės savo sumomis ir forma yra būtinos siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus. |
| --- | --- |

(219)

Taigi kaip sanavimo pagalba FB4 ir FB5 priemonės savo sumomis ir forma yra būtinos siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus.

6.2.3.2.3.   Proporcingumas

| (220) | Komisija pažymi, kad „FB Bank“ nebeegzistuoja taip kaip anksčiau. Dėl to, kad pagalba sanuojama perduota veikla, teoriškai gali būti iškraipoma konkurencija. Tačiau Komisija teigiamai vertina tai, kad „FB Bank“ – nedidelis bankas, ir pardavimo procesą, kuriame konkurentai turėjo galimybę pateikti pasiūlymus dėl „FB Bank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų. Be to, tuojau pat po perdavimo „FB Bank“ ekonominė veikla buvo visiškai integruota į Banko veiklą ir kaip atskira ekonominė ar konkuruojanti veikla nebėra vykdoma. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl pagalbos konkurencija nėra netinkamai iškraipoma. |
| --- | --- |

(220)

Komisija pažymi, kad „FB Bank“ nebeegzistuoja taip kaip anksčiau. Dėl to, kad pagalba sanuojama perduota veikla, teoriškai gali būti iškraipoma konkurencija. Tačiau Komisija teigiamai vertina tai, kad „FB Bank“ – nedidelis bankas, ir pardavimo procesą, kuriame konkurentai turėjo galimybę pateikti pasiūlymus dėl „FB Bank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų. Be to, tuojau pat po perdavimo „FB Bank“ ekonominė veikla buvo visiškai integruota į Banko veiklą ir kaip atskira ekonominė ar konkuruojanti veikla nebėra vykdoma. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl pagalbos konkurencija nėra netinkamai iškraipoma.

Išvada dėl FB4 ir FB5 priemonių atitikties

| (221) | Daroma išvada, kad FB4 ir FB5 priemonės yra tinkamos ir būtinos, taip pat, atsižvelgiant į tai, kad „FB Bank“ yra nedidelis bankas ir jį visiškai integravus į Banką, jis nebėra savarankiškas konkurentas, jos yra proporcingos nustatytam tikslui pasiekti pagal 2008 m. Bankų komunikatą ir Kapitalo atkūrimo komunikatą. |
| --- | --- |

(221)

Daroma išvada, kad FB4 ir FB5 priemonės yra tinkamos ir būtinos, taip pat, atsižvelgiant į tai, kad „FB Bank“ yra nedidelis bankas ir jį visiškai integravus į Banką, jis nebėra savarankiškas konkurentas, jos yra proporcingos nustatytam tikslui pasiekti pagal 2008 m. Bankų komunikatą ir Kapitalo atkūrimo komunikatą.

6.2.4.   Pagalbos priemonės atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

| (222) | Kalbant apie atlygį už FB4 priemonę, Komisija (218) konstatuojamojoje dalyje pažymėjo, kad HFSF greičiausiai atgaus ne visą 456,97 mln. EUR sumą, skirtą „FB Bank“ pertvarkyti (priemonė FB4). Tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu. |
| --- | --- |

(222)

Kalbant apie atlygį už FB4 priemonę, Komisija (218) konstatuojamojoje dalyje pažymėjo, kad HFSF greičiausiai atgaus ne visą 456,97 mln. EUR sumą, skirtą „FB Bank“ pertvarkyti (priemonė FB4). Tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu.

6.2.4.1.   Ilgalaikio „FB Bank“ veiklos gyvybingumo atkūrimas jį parduodant

| (223) | Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione. Todėl valstybės narės gali skatinti negyvybingų rinkos dalyvių pasitraukimą iš rinkos ir sudaryti sąlygas pasitraukimo procesui įvykti per tinkamą laiką, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas. |
| --- | --- |

(223)

Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione. Todėl valstybės narės gali skatinti negyvybingų rinkos dalyvių pasitraukimą iš rinkos ir sudaryti sąlygas pasitraukimo procesui įvykti per tinkamą laiką, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas.

| (224) | Vis dėlto „FB Bank“ savo gyvybingumo savarankiškai išlaikyti negalėjo, todėl buvo pradėtas jo likvidavimas. Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte paaiškinama, kad „sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką“. |
| --- | --- |

(224)

Vis dėlto „FB Bank“ savo gyvybingumo savarankiškai išlaikyti negalėjo, todėl buvo pradėtas jo likvidavimas. Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte paaiškinama, kad „sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką“.

| (225) | Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis Banko restruktūrizavimo planu Bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „FB Bank“ veikla perduota Bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. Be to, tai, kad „FB Bank“ veikla buvo visiškai integruota (121) į Banko veiklą ir „FB Bank“ nebeveikia kaip savarankiškas konkurentas, yra laikoma esminiu restruktūrizavimu, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio už valstybės pagalbą atveju. |
| --- | --- |

(225)

Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis Banko restruktūrizavimo planu Bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „FB Bank“ veikla perduota Bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. Be to, tai, kad „FB Bank“ veikla buvo visiškai integruota (121) į Banko veiklą ir „FB Bank“ nebeveikia kaip savarankiškas konkurentas, yra laikoma esminiu restruktūrizavimu, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio už valstybės pagalbą atveju.

6.2.4.2.   Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

| (226) | Kaip paaiškinta (216) konstatuojamojoje dalyje, pasirinktas „FB Bank“ pertvarkymo būdas užtikrina, kad restruktūrizavimo sąnaudos būtų sumažintos iki mažiausios būtinos sumos. Pirma, Graikijos valdžios institucijos, atsižvelgdamos į nepriklausomų auditorių ataskaitą, atidžiai įvertino finansavimo trūkumą. Be to, HFSF įsipareigojo padengti su perduodama veikla susijusius pirkėjo kapitalo poreikius tik iki teisės aktais nustatytos mažiausios būtinos sumos. Negana to, integravus „FB Bank“ ekonominę veiklą į didesnio subjekto veiklą ir kartu užtikrinus sąveiką, visų pirma racionalizavus „FB Bank“ filialų tinklą, konsolidavus IT infrastruktūrą ir sumažinus finansavimo sąnaudas, restruktūrizavimo sąnaudos būtų sumažintos iki mažiausios būtinos sumos, palyginti su scenarijumi, pagal kurį valstybė būtų mėginus atkurti „FB Bank“, kaip savarankiško subjekto, gyvybingumą. |
| --- | --- |

(226)

Kaip paaiškinta (216) konstatuojamojoje dalyje, pasirinktas „FB Bank“ pertvarkymo būdas užtikrina, kad restruktūrizavimo sąnaudos būtų sumažintos iki mažiausios būtinos sumos. Pirma, Graikijos valdžios institucijos, atsižvelgdamos į nepriklausomų auditorių ataskaitą, atidžiai įvertino finansavimo trūkumą. Be to, HFSF įsipareigojo padengti su perduodama veikla susijusius pirkėjo kapitalo poreikius tik iki teisės aktais nustatytos mažiausios būtinos sumos. Negana to, integravus „FB Bank“ ekonominę veiklą į didesnio subjekto veiklą ir kartu užtikrinus sąveiką, visų pirma racionalizavus „FB Bank“ filialų tinklą, konsolidavus IT infrastruktūrą ir sumažinus finansavimo sąnaudas, restruktūrizavimo sąnaudos būtų sumažintos iki mažiausios būtinos sumos, palyginti su scenarijumi, pagal kurį valstybė būtų mėginus atkurti „FB Bank“, kaip savarankiško subjekto, gyvybingumą.

| (227) | Nuosavas kapitalas ir subordinuotoji skola Bankui perduoti nebuvo, o palikti likviduojamam subjektui – „FB Bank“. Taigi, Komisijos vertinimu, buvo pasiektas tinkamas akcininkų dalijimasis našta, nes likvidavimo pajamos jiems priklauso tik tokiu atveju, jeigu jų pakaks pirmiausia grąžinti skolą HFSF, kurio pareiškimas dėl prioriteto turi viršenybę kitų kreditorių atžvilgiu. Tad atsižvelgiant į menką likviduojamą turtą, vargu, ar akcininkai atgaus savo investicijas. |
| --- | --- |

(227)

Nuosavas kapitalas ir subordinuotoji skola Bankui perduoti nebuvo, o palikti likviduojamam subjektui – „FB Bank“. Taigi, Komisijos vertinimu, buvo pasiektas tinkamas akcininkų dalijimasis našta, nes likvidavimo pajamos jiems priklauso tik tokiu atveju, jeigu jų pakaks pirmiausia grąžinti skolą HFSF, kurio pareiškimas dėl prioriteto turi viršenybę kitų kreditorių atžvilgiu. Tad atsižvelgiant į menką likviduojamą turtą, vargu, ar akcininkai atgaus savo investicijas.

6.2.4.3.   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

| (228) | Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, [...] dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių“. |
| --- | --- |

(228)

Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, [...] dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių“.

| (229) | Be Graikijos Vyriausybės 60 mln. EUR vertės vertybinių popierių (FB2 priemonė) ir 50 mln. EUR vertės valstybės garantijų (FB3 priemonė), visos kapitalo forma gautos pagalbos suma yra 606,97 mln. EUR (FB1, FB4 ir FB5 priemonės). FB1 priemonė atitiko 3,25 % pagal riziką įvertinto „FB Bank“ turto 2008 m. gruodžio 31 d. FB4 priemonė, t. y. finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ veiklą perdavus Bankui, padengimas, atitiko maždaug 33,44 % pagal riziką įvertinto „FB Bank“ turto 2013 m. kovo 31 d. FB5 priemonė iš esmės atitiko 9 % pagal riziką įvertinto „FB Bank“ turto, perduoto Bankui. Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti smarkiai sumažinta pagalbos gavėjo užimama rinkos dalis. |
| --- | --- |

(229)

Be Graikijos Vyriausybės 60 mln. EUR vertės vertybinių popierių (FB2 priemonė) ir 50 mln. EUR vertės valstybės garantijų (FB3 priemonė), visos kapitalo forma gautos pagalbos suma yra 606,97 mln. EUR (FB1, FB4 ir FB5 priemonės). FB1 priemonė atitiko 3,25 % pagal riziką įvertinto „FB Bank“ turto 2008 m. gruodžio 31 d. FB4 priemonė, t. y. finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ veiklą perdavus Bankui, padengimas, atitiko maždaug 33,44 % pagal riziką įvertinto „FB Bank“ turto 2013 m. kovo 31 d. FB5 priemonė iš esmės atitiko 9 % pagal riziką įvertinto „FB Bank“ turto, perduoto Bankui. Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti smarkiai sumažinta pagalbos gavėjo užimama rinkos dalis.

| (230) | Kalbant apie rinką, kurioje „FB Bank“ vykdė savo veiklą, Komisija pažymi, kad „FB Bank“ buvo labai mažas bankas (jo turtas sudarė mažiau nei 0,5 % bendro Graikijos bankų turto, o Graikijos paskolų ir indėlių rinkos dalis nesiekė 1 %), tad Bankui perduotas „FB Bank“ turtas ir įsipareigojimai buvo maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu. |
| --- | --- |

(230)

Kalbant apie rinką, kurioje „FB Bank“ vykdė savo veiklą, Komisija pažymi, kad „FB Bank“ buvo labai mažas bankas (jo turtas sudarė mažiau nei 0,5 % bendro Graikijos bankų turto, o Graikijos paskolų ir indėlių rinkos dalis nesiekė 1 %), tad Bankui perduotas „FB Bank“ turtas ir įsipareigojimai buvo maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu.

| (231) | Be to, „FB Bank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame aukcione. Po pardavimo „FB Bank“ nustojo veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nes perduota jo veikla buvo visiškai integruota į Banko veiklą. |
| --- | --- |

(231)

Be to, „FB Bank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame aukcione. Po pardavimo „FB Bank“ nustojo veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nes perduota jo veikla buvo visiškai integruota į Banko veiklą.

| (232) | Daroma išvada, kad, nepaisant labai didelės pagalbos sumos ir nemokamo atlygio, dėl mažo perduotos veiklos masto, viešo pardavimo proceso ir visiško „FB Bank“ veiklos integravimo į Banko veiklą nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

(232)

Daroma išvada, kad, nepaisant labai didelės pagalbos sumos ir nemokamo atlygio, dėl mažo perduotos veiklos masto, viešo pardavimo proceso ir visiško „FB Bank“ veiklos integravimo į Banko veiklą nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.

6.2.4.4.   Išvada dėl suderinamumo su Restruktūrizavimo komunikatu

| (233) | Remiantis tos analizės duomenimis, daroma išvada, kad atrinkto „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų pardavimu ir jų integravimu į Banko veiklą atstatomas „FB Bank“ veiklos ilgalaikis gyvybingumas ir užtikrinama, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos ir nebūtų jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo pagal Restruktūrizavimo komunikatą. |
| --- | --- |

(233)

Remiantis tos analizės duomenimis, daroma išvada, kad atrinkto „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų pardavimu ir jų integravimu į Banko veiklą atstatomas „FB Bank“ veiklos ilgalaikis gyvybingumas ir užtikrinama, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos ir nebūtų jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo pagal Restruktūrizavimo komunikatą.

6.2.5.   Išvada dėl „FB Bank“ suteiktos pagalbos suderinamumo su vidaus rinka

| (234) | Visos 10 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(234)

Visos 10 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.

6.3.   „PROBANK“ SUTEIKTOS PAGALBOS VERTINIMAS

6.3.1.   Pagalbos buvimas ir jos suma

| (235) | Pirmiausia Komisija turi įvertinti, ar priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(235)

Pirmiausia Komisija turi įvertinti, ar priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.3.1.1.   Pagalbos buvimas priemonių, suteiktų pertvarkant „Probank“, atveju (PB1 ir PB2 priemonės)

| (236) | HFSF yra Graikijos įsteigtas ir finansuojamas subjektas bankams remti. Todėl PB1 ir PB2 priemonėms naudojami valstybės ištekliai. Be to, PB1 ir PB2 priemonės yra atrankaus pobūdžio, nes yra naudingos tik „Probank“ veiklai. |
| --- | --- |

(236)

HFSF yra Graikijos įsteigtas ir finansuojamas subjektas bankams remti. Todėl PB1 ir PB2 priemonėms naudojami valstybės ištekliai. Be to, PB1 ir PB2 priemonės yra atrankaus pobūdžio, nes yra naudingos tik „Probank“ veiklai.

| (237) | PB1 ir PB2 priemonės taip pat „Probank“ veiklai teikia aiškų pranašumą, nes ją palaiko. Šiuo atveju pervedimo pavedimas yra visumos pardavimas, kai nuosavas kapitalas perduodamas nebus, bet pagrindinis veiklai reikalingas banko turtas (filialai, indėliai ir paskolos) bus perduotas. |
| --- | --- |

(237)

PB1 ir PB2 priemonės taip pat „Probank“ veiklai teikia aiškų pranašumą, nes ją palaiko. Šiuo atveju pervedimo pavedimas yra visumos pardavimas, kai nuosavas kapitalas perduodamas nebus, bet pagrindinis veiklai reikalingas banko turtas (filialai, indėliai ir paskolos) bus perduotas.

| (238) | PB1 ir PB2 priemonės privataus investuotojo principo neatitinka. Iš tikro HFSF neturi galimybių pasipelnyti iš savo įnašo: už šį įnašą jis neįgijo jokių reikalavimų Bankui, kaip tik reikalavimą likviduojamo subjekto, t. y. „Probank“, atžvilgiu (122). Todėl HFSF greičiausiai neatgaus visų paskirtų lėšų. |
| --- | --- |

(238)

PB1 ir PB2 priemonės privataus investuotojo principo neatitinka. Iš tikro HFSF neturi galimybių pasipelnyti iš savo įnašo: už šį įnašą jis neįgijo jokių reikalavimų Bankui, kaip tik reikalavimą likviduojamo subjekto, t. y. „Probank“, atžvilgiu (122). Todėl HFSF greičiausiai neatgaus visų paskirtų lėšų.

| (239) | Šis PB1 ir PB2 priemonių teikiamas atrankusis pranašumas iškreipia konkurenciją, nes sudaromos sąlygos nenutraukti vieno banko veiklos, jam leidžiant veikti rinkoje ir konkuruoti su kitais Graikijoje veikiančiais arba potencialiai ketinančiais pradėti veiklą Graikijoje bankais. Taigi PB1 ir PB2 priemonės daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir gali iškreipti konkurenciją. |
| --- | --- |

(239)

Šis PB1 ir PB2 priemonių teikiamas atrankusis pranašumas iškreipia konkurenciją, nes sudaromos sąlygos nenutraukti vieno banko veiklos, jam leidžiant veikti rinkoje ir konkuruoti su kitais Graikijoje veikiančiais arba potencialiai ketinančiais pradėti veiklą Graikijoje bankais. Taigi PB1 ir PB2 priemonės daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir gali iškreipti konkurenciją.

| (240) | Todėl daroma išvada, kad HFSF atliktas 562,73 mln. EUR dydžio finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank“ veiklą perdavus Bankui, padengimas ir įsipareigojimas padengti su perduotu turtu susijusius kapitalo poreikius, galinčius siekti [180–280] mln. EUR, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(240)

Todėl daroma išvada, kad HFSF atliktas 562,73 mln. EUR dydžio finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank“ veiklą perdavus Bankui, padengimas ir įsipareigojimas padengti su perduotu turtu susijusius kapitalo poreikius, galinčius siekti [180–280] mln. EUR, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

PB1 ir PB2 priemonių naudos gavėjas

| (241) | PB1 ir PB2 priemonėmis nauda teikiama „Probank“ veiklai, nes sudaromos sąlygas ją tęsti Banke. |
| --- | --- |

(241)

PB1 ir PB2 priemonėmis nauda teikiama „Probank“ veiklai, nes sudaromos sąlygas ją tęsti Banke.

| (242) | Siekdama nustatyti, ar „Probank“ veiklos pardavimas yra valstybės pagalba Bankui pagal 2008 m. Bankų komunikato 49 punktą, Komisija turi įvertinti, ar laikomasi tam tikrų reikalavimų. Visų pirma ji turi įvertinti, ar i) pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; iii) finansų įstaiga arba Vyriausybė siekė gauti kuo didesnę turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą. |
| --- | --- |

(242)

Siekdama nustatyti, ar „Probank“ veiklos pardavimas yra valstybės pagalba Bankui pagal 2008 m. Bankų komunikato 49 punktą, Komisija turi įvertinti, ar laikomasi tam tikrų reikalavimų. Visų pirma ji turi įvertinti, ar i) pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; iii) finansų įstaiga arba Vyriausybė siekė gauti kuo didesnę turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą.

| (243) | Bankas įsigijo „Probank“ turtą ir įsipareigojimus, nes pateikė tinkamiausią pasiūlymą pagal nediskriminacinę konkurso procedūrą, kurioje galėjo dalyvauti kiti bankai. Graikijos bankas nusprendė susisiekti tik su keturiais didžiausiais Graikijoje veikiančiais bankais, iš kurių pasiūlymus pateikė tik Bankas ir vienas kitas bankas. Banko pasiūlymas buvo tinkamesnis dėl jame pasiūlytos kainos ir numatomos sąveikos. |
| --- | --- |

(243)

Bankas įsigijo „Probank“ turtą ir įsipareigojimus, nes pateikė tinkamiausią pasiūlymą pagal nediskriminacinę konkurso procedūrą, kurioje galėjo dalyvauti kiti bankai. Graikijos bankas nusprendė susisiekti tik su keturiais didžiausiais Graikijoje veikiančiais bankais, iš kurių pasiūlymus pateikė tik Bankas ir vienas kitas bankas. Banko pasiūlymas buvo tinkamesnis dėl jame pasiūlytos kainos ir numatomos sąveikos.

| (244) | Graikijos bankas susisiekė tik su keturiais bankais. Dėl riboto pirkėjų, su kuriais buvo susisiekta, skaičiaus negalima tvirtinti, kad konkursas nebuvo viešas, kadangi pertvarkymo metu kiti Graikijoje veikiantys bankai buvo nepakankamo dydžio, kad galėtų prisiimti konkurso būdu parduodamą veiklą, ir neturėjo pakankamai kapitalo. Be to, nepaisant kelis kartus nukelto galutinio termino, iki „Probank“ pertvarkymo jokia užsienio kredito ar finansų įstaiga nepateikė tinkamo įpareigojančio pasiūlymo įsigyti „Probank“. Pertvarkymo metu užsienio kredito ir finansų įstaigų parodytas susidomėjimas užsiimti bankininkystės veikla Graikijoje buvo labai menkas. Taip pat Graikijos bankas iš anksto nustatė perkeltino turto ir įsipareigojimų portfelį ir tvarkaraštį, kurio pasiūlymų teikėjai turėjo laikytis, kad jų pasiūlymai būtų laikomi tinkamais. Todėl Komisija daro išvadą, kad pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis. |
| --- | --- |

(244)

Graikijos bankas susisiekė tik su keturiais bankais. Dėl riboto pirkėjų, su kuriais buvo susisiekta, skaičiaus negalima tvirtinti, kad konkursas nebuvo viešas, kadangi pertvarkymo metu kiti Graikijoje veikiantys bankai buvo nepakankamo dydžio, kad galėtų prisiimti konkurso būdu parduodamą veiklą, ir neturėjo pakankamai kapitalo. Be to, nepaisant kelis kartus nukelto galutinio termino, iki „Probank“ pertvarkymo jokia užsienio kredito ar finansų įstaiga nepateikė tinkamo įpareigojančio pasiūlymo įsigyti „Probank“. Pertvarkymo metu užsienio kredito ir finansų įstaigų parodytas susidomėjimas užsiimti bankininkystės veikla Graikijoje buvo labai menkas. Taip pat Graikijos bankas iš anksto nustatė perkeltino turto ir įsipareigojimų portfelį ir tvarkaraštį, kurio pasiūlymų teikėjai turėjo laikytis, kad jų pasiūlymai būtų laikomi tinkamais. Todėl Komisija daro išvadą, kad pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis.

| (245) | Neigiama „Probank“ turto ir įsipareigojimų kaina (atsižvelgus į finansavimo trūkumą ir minėtų kapitalo poreikių padengimą) nereiškia, kad pardavimo kaina neatitinka verslo rinkos vertės (123). Komisija neturi pagrindo manyti, kad pateiktas pasiūlymas ir sumokėta kaina neatitinka verslo rinkos kainos. Iš tiesų Graikijos bankas nustatė, o išorės auditoriai patvirtino tikrąją turto vertę. Todėl, Komisijos vertinimu, pardavimas vyko rinkos sąlygomis. Pagal šiuos faktus, vadovaujantis 2008 m. Bankų komunikato 49 punktu, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika (124), daroma išvada, kad įtarimas dėl valstybės pagalbos Bankui gali būti atmestas. |
| --- | --- |

(245)

Neigiama „Probank“ turto ir įsipareigojimų kaina (atsižvelgus į finansavimo trūkumą ir minėtų kapitalo poreikių padengimą) nereiškia, kad pardavimo kaina neatitinka verslo rinkos vertės (123). Komisija neturi pagrindo manyti, kad pateiktas pasiūlymas ir sumokėta kaina neatitinka verslo rinkos kainos. Iš tiesų Graikijos bankas nustatė, o išorės auditoriai patvirtino tikrąją turto vertę. Todėl, Komisijos vertinimu, pardavimas vyko rinkos sąlygomis. Pagal šiuos faktus, vadovaujantis 2008 m. Bankų komunikato 49 punktu, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika (124), daroma išvada, kad įtarimas dėl valstybės pagalbos Bankui gali būti atmestas.

6.3.1.2.   Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos gautos pagalbos sumos

| (246) | Remdamasi 236–240 konstatuojamosiomis dalimis Komisija mano, kad PB1 ir PB2 priemonės atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas ir yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(246)

Remdamasi 236–240 konstatuojamosiomis dalimis Komisija mano, kad PB1 ir PB2 priemonės atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas ir yra valstybės pagalba.

| (247) | Todėl daroma išvada, kad „Probank“ veiklai buvo suteikta [742,7–842,7] mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (PB1 ir PB2 priemonės), kaip apibendrinta 11 lentelėje.

  11 lentelė


  Visos „Probank“ veiklai suteiktos pagalbos apžvalga









  Pagalbos gavėjas | Priemonė | Pagalbos pobūdis | Pagalbos suma (mln. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Probank“ veikla | PB1 | Finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank“ veiklą perdavus Bankui, padengimas | 562,7 |
| PB2 | Raštas dėl įsipareigojimo padengti su Bankui perduotu „Probank“ turtu susijusius kapitalo poreikius | [180–280] |
| Visa suteiktos finansinės paramos suma | [742,7–842,7] |
| Visa išmokėta finansinės paramos suma | [742,7–842,7] |

(247)

Todėl daroma išvada, kad „Probank“ veiklai buvo suteikta [742,7–842,7] mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (PB1 ir PB2 priemonės), kaip apibendrinta 11 lentelėje.

11 lentelė

Visos „Probank“ veiklai suteiktos pagalbos apžvalga

Pagalbos gavėjas

Priemonė

Pagalbos pobūdis

Pagalbos suma (mln. EUR)

„Probank“ veikla

PB1

Finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank“ veiklą perdavus Bankui, padengimas

562,7

PB2

Raštas dėl įsipareigojimo padengti su Bankui perduotu „Probank“ turtu susijusius kapitalo poreikius

[180–280]

Visa suteiktos finansinės paramos suma

[742,7–842,7]

Visa išmokėta finansinės paramos suma

[742,7–842,7]

6.3.2.   Teisinis suderinamumo vertinimo pagrindas

| (248) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. |
| --- | --- |

(248)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.

| (249) | Kaip paaiškinta 206 ir 207 konstatuojamosiose dalyse, teisinis pagalbos priemonių Graikijos bankams vertinimo pagrindas šiuo metu turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas. |
| --- | --- |

(249)

Kaip paaiškinta 206 ir 207 konstatuojamosiose dalyse, teisinis pagalbos priemonių Graikijos bankams vertinimo pagrindas šiuo metu turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.

| (250) | Kaip paaiškinta 208 konstatuojamojoje dalyje, pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą siekiant, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo (t. y. tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo) kriterijus. |
| --- | --- |

(250)

Kaip paaiškinta 208 konstatuojamojoje dalyje, pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą siekiant, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo (t. y. tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo) kriterijus.

| (251) | Kapitalo atkūrimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio. |
| --- | --- |

(251)

Kapitalo atkūrimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.

| (252) | Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 11 lentelėje išvardytas priemones. |
| --- | --- |

(252)

Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 11 lentelėje išvardytas priemones.

6.3.3.   Pagalbos priemonių atitiktis 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui

6.3.3.1.   Tinkamumas

| (253) | Kalbant apie PB1 ir PB2 priemonių tinkamumą, Komisijos vertinimu, finansavimo trūkumo padengimas ir įsipareigojimas padengti su perduotu turtu susijusius pirkėjo kapitalo poreikius yra tinkami, nes sudarė sąlygas parduoti turtą, apsaugoti „Probank“ indėlininkus ir taip išsaugoti finansinį stabilumą. Be HFSF suteiktos pagalbos tos veiklos nebūtų buvę galima tęsti, nes pertvarkymo metu „Probank“ nuosavas kapitalas buvo neigiamas. Tuometinėmis sudėtingomis rinkos sąlygomis joks bankas nebūtų įsigijęs turto ir įsipareigojimų portfelio, kurio vertė buvo neigiama ir būtų bloginusi įsigijusio banko kapitalo pakankamumo padėtį. 2013 m. gegužės 10 d. Graikijos bankas paskyrė „Probank“ bankui įgaliotinį, kuriam buvo pavesta užtikrinti, kad būtų imtasi visų reikiamų priemonių siekiant užbaigti „Probank“ akcinio kapitalo padidinimo procesą. Tai, kad, nepaisant paskirtojo „Probank“ įgaliotinio pastangų ir kelis kartus nukelto „Probank“ kapitalo padidinimo galutinio termino, iki „Probank“ pertvarkymo joks privatus investuotojas nepateikė galutinio įpareigojančio pasiūlymo įsigyti šį banką, patvirtina, kad sąlygų tęsti šios veiklos be HFSF suteiktos pagalbos nebūtų buvę įmanoma. Taigi priemonėmis užtikrinta, kad būtų išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Tuo remdamasi Komisija mano, kad kaip sanavimo pagalba priemonės yra tinkamos. |
| --- | --- |

(253)

Kalbant apie PB1 ir PB2 priemonių tinkamumą, Komisijos vertinimu, finansavimo trūkumo padengimas ir įsipareigojimas padengti su perduotu turtu susijusius pirkėjo kapitalo poreikius yra tinkami, nes sudarė sąlygas parduoti turtą, apsaugoti „Probank“ indėlininkus ir taip išsaugoti finansinį stabilumą. Be HFSF suteiktos pagalbos tos veiklos nebūtų buvę galima tęsti, nes pertvarkymo metu „Probank“ nuosavas kapitalas buvo neigiamas. Tuometinėmis sudėtingomis rinkos sąlygomis joks bankas nebūtų įsigijęs turto ir įsipareigojimų portfelio, kurio vertė buvo neigiama ir būtų bloginusi įsigijusio banko kapitalo pakankamumo padėtį. 2013 m. gegužės 10 d. Graikijos bankas paskyrė „Probank“ bankui įgaliotinį, kuriam buvo pavesta užtikrinti, kad būtų imtasi visų reikiamų priemonių siekiant užbaigti „Probank“ akcinio kapitalo padidinimo procesą. Tai, kad, nepaisant paskirtojo „Probank“ įgaliotinio pastangų ir kelis kartus nukelto „Probank“ kapitalo padidinimo galutinio termino, iki „Probank“ pertvarkymo joks privatus investuotojas nepateikė galutinio įpareigojančio pasiūlymo įsigyti šį banką, patvirtina, kad sąlygų tęsti šios veiklos be HFSF suteiktos pagalbos nebūtų buvę įmanoma. Taigi priemonėmis užtikrinta, kad būtų išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Tuo remdamasi Komisija mano, kad kaip sanavimo pagalba priemonės yra tinkamos.

6.3.3.2.   Būtinumas

| (254) | Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina priemonės tikslui pasiekti. Vadinasi, kapitalo injekcijos suma turi būti apribota iki mažiausios būtinos sumos tam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(254)

Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina priemonės tikslui pasiekti. Vadinasi, kapitalo injekcijos suma turi būti apribota iki mažiausios būtinos sumos tam tikslui pasiekti.

| (255) | 2013 m. gegužės mėn. EFPM nustatyta, kad Graikijos bankas, bendradarbiaudamas su HFSF, vertins galimybes kuo labiau sumažinti mokesčių mokėtojų išlaidas dėl nepagrindinių bankų (125), kurie neįvykdė savo kapitalo reikalavimų, įskaitant pirkimo ir prisiėmimo procedūros taikymą, kartu užtikrinant indėlininkų apsaugą. |
| --- | --- |

(255)

2013 m. gegužės mėn. EFPM nustatyta, kad Graikijos bankas, bendradarbiaudamas su HFSF, vertins galimybes kuo labiau sumažinti mokesčių mokėtojų išlaidas dėl nepagrindinių bankų (125), kurie neįvykdė savo kapitalo reikalavimų, įskaitant pirkimo ir prisiėmimo procedūros taikymą, kartu užtikrinant indėlininkų apsaugą.

| (256) | Kaip Graikijos bankas nurodė 2013 m. liepos 26 d. sprendime (126), „Probank“ licencijos panaikinimas nepritaikius pertvarkymo priemonių galėjo daryti įtaką finansiniam stabilumui. |
| --- | --- |

(256)

Kaip Graikijos bankas nurodė 2013 m. liepos 26 d. sprendime (126), „Probank“ licencijos panaikinimas nepritaikius pertvarkymo priemonių galėjo daryti įtaką finansiniam stabilumui.

| (257) | Komisija mano, kad tais finansinio stabilumo sumetimais pagrindžiama būtinybė taikyti PB1 ir PB2 priemones. |
| --- | --- |

(257)

Komisija mano, kad tais finansinio stabilumo sumetimais pagrindžiama būtinybė taikyti PB1 ir PB2 priemones.

| (258) | Kiek tai susiję su priemonės suma, finansavimo trūkumą Graikijos valdžios institucijos atidžiai įvertino, atsižvelgdamos į teisės aktais nustatyto auditoriaus parengtą vertinimo ataskaitą. Įnašas visiškai atitiko tikrosios perduoto turto vertės ir perduotų įsipareigojimų vertės skirtumą. Sprendime Nr. 12/1/26.7.2013 Graikijos bankas nurodė, kad atrinkto turto bei įsipareigojimų pervedimo pavedimo sprendimas buvo pasirinktas dėl mažiausių pertvarkymo sąnaudų. Tas sprendimas taip pat atitinka antrąją Graikijos ekonominio koregavimo programą (2013 m. liepos mėn.). Be to, HFSF įsipareigojo padengti kapitalo poreikius, neviršijančius 9 % perduoto turto vertės, apskaičiuotos Graikijos banko. |
| --- | --- |

(258)

Kiek tai susiję su priemonės suma, finansavimo trūkumą Graikijos valdžios institucijos atidžiai įvertino, atsižvelgdamos į teisės aktais nustatyto auditoriaus parengtą vertinimo ataskaitą. Įnašas visiškai atitiko tikrosios perduoto turto vertės ir perduotų įsipareigojimų vertės skirtumą. Sprendime Nr. 12/1/26.7.2013 Graikijos bankas nurodė, kad atrinkto turto bei įsipareigojimų pervedimo pavedimo sprendimas buvo pasirinktas dėl mažiausių pertvarkymo sąnaudų. Tas sprendimas taip pat atitinka antrąją Graikijos ekonominio koregavimo programą (2013 m. liepos mėn.). Be to, HFSF įsipareigojo padengti kapitalo poreikius, neviršijančius 9 % perduoto turto vertės, apskaičiuotos Graikijos banko.

| (259) | Taip pat nuosavas kapitalas nebuvo perduotas Bankui, todėl bus paliktas likviduojamam subjektui. Taigi „Probank“ akcininkai patirs visus nuostolius, o HFSF įnašo jų sanavimo sąnaudos nedidina. |
| --- | --- |

(259)

Taip pat nuosavas kapitalas nebuvo perduotas Bankui, todėl bus paliktas likviduojamam subjektui. Taigi „Probank“ akcininkai patirs visus nuostolius, o HFSF įnašo jų sanavimo sąnaudos nedidina.

| (260) | Kalbant apie atlygį už pagalbą, kaip pirmiau minėta (238) konstatuojamojoje dalyje, HFSF greičiausiai visų skirtų lėšų neatgaus. Todėl akivaizdu, kad HFSF jokio atlygio negauna ir jo įnašas prilyginamas dotacijai. Kaip nurodyta Kapitalo atkūrimo komunikato 44 punkte, nepakankamas atlygis už rekapitalizavimą gali būti priimtas tik sunkumų patiriančių bankų, kurie negali mokėti jokio atlygio, atveju. Komisija mano, kad „Probank“ šią sąlygą atitinka. Pagal Kapitalo atkūrimo komunikatą tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas. |
| --- | --- |

(260)

Kalbant apie atlygį už pagalbą, kaip pirmiau minėta (238) konstatuojamojoje dalyje, HFSF greičiausiai visų skirtų lėšų neatgaus. Todėl akivaizdu, kad HFSF jokio atlygio negauna ir jo įnašas prilyginamas dotacijai. Kaip nurodyta Kapitalo atkūrimo komunikato 44 punkte, nepakankamas atlygis už rekapitalizavimą gali būti priimtas tik sunkumų patiriančių bankų, kurie negali mokėti jokio atlygio, atveju. Komisija mano, kad „Probank“ šią sąlygą atitinka. Pagal Kapitalo atkūrimo komunikatą tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas.

| (261) | Taigi kaip sanavimo pagalba priemonės savo sumomis ir forma yra būtinos siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus. |
| --- | --- |

(261)

Taigi kaip sanavimo pagalba priemonės savo sumomis ir forma yra būtinos siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus.

6.3.3.3.   Proporcingumas

| (262) | „Probank“ nebeegzistuoja taip kaip anksčiau. Dėl to, kad pagalba sanuojama Bankui perduota veikla, teoriškai gali būti iškraipoma konkurencija. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad „Probank“ – nedidelis bankas, ir į pardavimo procesą, kuriame konkurentai turėjo galimybę pateikti pasiūlymus dėl „Probank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų. Be to, tuojau pat po perdavimo „Probank“ ekonominė veikla buvo visiškai integruota į Banko veiklą ir kaip atskira ekonominė ar konkuruojanti veikla nebėra vykdoma. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl pagalbos konkurencija nėra netinkamai iškraipoma. |
| --- | --- |

(262)

„Probank“ nebeegzistuoja taip kaip anksčiau. Dėl to, kad pagalba sanuojama Bankui perduota veikla, teoriškai gali būti iškraipoma konkurencija. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad „Probank“ – nedidelis bankas, ir į pardavimo procesą, kuriame konkurentai turėjo galimybę pateikti pasiūlymus dėl „Probank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų. Be to, tuojau pat po perdavimo „Probank“ ekonominė veikla buvo visiškai integruota į Banko veiklą ir kaip atskira ekonominė ar konkuruojanti veikla nebėra vykdoma. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl pagalbos konkurencija nėra netinkamai iškraipoma.

6.3.3.4.   Išvada dėl PB1 ir PB2 priemonių atitikties Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui

| (263) | Daroma išvada, kad PB1 ir PB2 priemonės yra tinkamos ir būtinos, taip pat, atsižvelgiant į numatomą esminį Banko, į kurį dabar įtraukta „Probank“ ekonominė veikla, restruktūrizavimą, yra proporcingos nustatytam tikslui pasiekti pagal 2008 m. Bankų komunikatą ir Kapitalo atkūrimo komunikatą. |
| --- | --- |

(263)

Daroma išvada, kad PB1 ir PB2 priemonės yra tinkamos ir būtinos, taip pat, atsižvelgiant į numatomą esminį Banko, į kurį dabar įtraukta „Probank“ ekonominė veikla, restruktūrizavimą, yra proporcingos nustatytam tikslui pasiekti pagal 2008 m. Bankų komunikatą ir Kapitalo atkūrimo komunikatą.

6.3.4.   Pagalbos priemonės atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

| (264) | (260) konstatuojamojoje dalyje dėl atlygio už PB1 priemonę Komisija pažymėjo, kad HFSF greičiausiai nesusigrąžins visos 562,73 mln. EUR sumos, skirtos „Probank“ pertvarkymui (PB1 priemonė). Tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu. |
| --- | --- |

(264)

(260) konstatuojamojoje dalyje dėl atlygio už PB1 priemonę Komisija pažymėjo, kad HFSF greičiausiai nesusigrąžins visos 562,73 mln. EUR sumos, skirtos „Probank“ pertvarkymui (PB1 priemonė). Tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu.

6.3.4.1.   Ilgalaikio „Probank“ veiklos gyvybingumo atkūrimas jį parduodant

| (265) | Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione. Todėl valstybės narės gali skatinti negyvybingų rinkos dalyvių pasitraukimą iš rinkos ir sudaryti sąlygas pasitraukimo procesui įvykti per tinkamą laiką, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas. |
| --- | --- |

(265)

Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione. Todėl valstybės narės gali skatinti negyvybingų rinkos dalyvių pasitraukimą iš rinkos ir sudaryti sąlygas pasitraukimo procesui įvykti per tinkamą laiką, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas.

| (266) | Vis dėlto „Probank“ savo gyvybingumo savarankiškai išlaikyti negalėjo, todėl buvo pradėtas jo likvidavimas. Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte paaiškinama, kad „sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką“. |
| --- | --- |

(266)

Vis dėlto „Probank“ savo gyvybingumo savarankiškai išlaikyti negalėjo, todėl buvo pradėtas jo likvidavimas. Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte paaiškinama, kad „sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką“.

| (267) | Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis Banko restruktūrizavimo planu Bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „Probank“ veikla perduota Bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. Be to, tai, kad „Probank“ veikla buvo visiškai integruota (127) į Banko veiklą ir „Probank“ nebeveikia kaip savarankiškas subjektas, yra laikoma esminiu restruktūrizavimu, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio už valstybės pagalbą atveju. |
| --- | --- |

(267)

Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis Banko restruktūrizavimo planu Bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „Probank“ veikla perduota Bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. Be to, tai, kad „Probank“ veikla buvo visiškai integruota (127) į Banko veiklą ir „Probank“ nebeveikia kaip savarankiškas subjektas, yra laikoma esminiu restruktūrizavimu, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio už valstybės pagalbą atveju.

6.3.4.2.   Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

| (268) | Kaip paaiškinta (258) konstatuojamojoje dalyje, pasirinktas „Probank“ pertvarkymo būdas užtikrina, kad restruktūrizavimo sąnaudos būtų sumažintos iki mažiausios būtinos sumos. Pirma, Graikijos valdžios institucijos, atsižvelgdamos į nepriklausomų auditorių ataskaitą, atidžiai įvertino finansavimo trūkumą. Be to, HFSF įsipareigojo padengti su perduodamu turtu susijusius pirkėjo kapitalo poreikius tik iki teisės aktais nustatytos mažiausios būtinos sumos. Negana to, integravus „Probank“ ekonominę veiklą į didesnio subjekto veiklą ir kartu užtikrinus sąveiką, visų pirma racionalizavus „Probank“ filialų tinklą, konsolidavus IT infrastruktūrą ir sumažinus finansavimo sąnaudas, restruktūrizavimo sąnaudos buvo sumažintos iki mažiausios būtinos sumos, palyginti su scenarijumi, pagal kurį valstybė būtų mėginusi atkurti „Probank“, kaip savarankiško subjekto, gyvybingumą. |
| --- | --- |

(268)

Kaip paaiškinta (258) konstatuojamojoje dalyje, pasirinktas „Probank“ pertvarkymo būdas užtikrina, kad restruktūrizavimo sąnaudos būtų sumažintos iki mažiausios būtinos sumos. Pirma, Graikijos valdžios institucijos, atsižvelgdamos į nepriklausomų auditorių ataskaitą, atidžiai įvertino finansavimo trūkumą. Be to, HFSF įsipareigojo padengti su perduodamu turtu susijusius pirkėjo kapitalo poreikius tik iki teisės aktais nustatytos mažiausios būtinos sumos. Negana to, integravus „Probank“ ekonominę veiklą į didesnio subjekto veiklą ir kartu užtikrinus sąveiką, visų pirma racionalizavus „Probank“ filialų tinklą, konsolidavus IT infrastruktūrą ir sumažinus finansavimo sąnaudas, restruktūrizavimo sąnaudos buvo sumažintos iki mažiausios būtinos sumos, palyginti su scenarijumi, pagal kurį valstybė būtų mėginusi atkurti „Probank“, kaip savarankiško subjekto, gyvybingumą.

| (269) | Nuosavas kapitalas ir subordinuotoji skola Bankui perduoti nebuvo, o palikti likviduojamam subjektui. Taigi, Komisijos vertinimu, buvo pasiektas tinkamas akcininkų dalijimasis našta, nes likvidavimo pajamos jiems priklauso tik tokiu atveju, jeigu jų pakaks pirmiausia grąžinti skolą HFSF, kurio pareiškimas dėl prioriteto turi viršenybę kitų kreditorių atžvilgiu. Tad atsižvelgiant į menką likviduojamą turtą, vargu, ar akcininkai atgaus savo investicijas. |
| --- | --- |

(269)

Nuosavas kapitalas ir subordinuotoji skola Bankui perduoti nebuvo, o palikti likviduojamam subjektui. Taigi, Komisijos vertinimu, buvo pasiektas tinkamas akcininkų dalijimasis našta, nes likvidavimo pajamos jiems priklauso tik tokiu atveju, jeigu jų pakaks pirmiausia grąžinti skolą HFSF, kurio pareiškimas dėl prioriteto turi viršenybę kitų kreditorių atžvilgiu. Tad atsižvelgiant į menką likviduojamą turtą, vargu, ar akcininkai atgaus savo investicijas.

6.3.4.3.   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

| (270) | Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, [...] dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių“. |
| --- | --- |

(270)

Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, [...] dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių“.

| (271) | Kalbant apie gautą pagalbos sumą, visa kapitalo forma gauta pagalba buvo [742,7–842,7] mln. EUR (PB1 ir PB2 priemonės). PB1 priemonė atitiko apie 21,15 % pagal riziką įvertinto „Probank“ turto 2013 m. birželio 30 d. PB2 priemonė iš esmės atitiko apie [...] % perduoto „Probank“ turto. Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti smarkiai sumažinta pagalbos gavėjo užimama rinkos dalis. |
| --- | --- |

(271)

Kalbant apie gautą pagalbos sumą, visa kapitalo forma gauta pagalba buvo [742,7–842,7] mln. EUR (PB1 ir PB2 priemonės). PB1 priemonė atitiko apie 21,15 % pagal riziką įvertinto „Probank“ turto 2013 m. birželio 30 d. PB2 priemonė iš esmės atitiko apie [...] % perduoto „Probank“ turto. Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti smarkiai sumažinta pagalbos gavėjo užimama rinkos dalis.

| (272) | Kalbant apie rinką, kurioje „Probank“ vykdė savo veiklą, Komisija pažymi, kad „Probank“ buvo labai mažas bankas (jo turtas sudarė apie 1 % bendro Graikijos bankų turto, o Graikijos paskolų ir indėlių rinkos dalis atitinkamai siekė apie 1 % ir mažiau nei 2 %), tad Bankui perduotas „Probank“ turtas ir įsipareigojimai buvo maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu. |
| --- | --- |

(272)

Kalbant apie rinką, kurioje „Probank“ vykdė savo veiklą, Komisija pažymi, kad „Probank“ buvo labai mažas bankas (jo turtas sudarė apie 1 % bendro Graikijos bankų turto, o Graikijos paskolų ir indėlių rinkos dalis atitinkamai siekė apie 1 % ir mažiau nei 2 %), tad Bankui perduotas „Probank“ turtas ir įsipareigojimai buvo maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu.

| (273) | Be to, „Probank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame aukcione. Po pardavimo „Probank“ nustojo veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nes perduota jo veikla buvo visiškai integruota į Banko veiklą. |
| --- | --- |

(273)

Be to, „Probank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame aukcione. Po pardavimo „Probank“ nustojo veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nes perduota jo veikla buvo visiškai integruota į Banko veiklą.

| (274) | Daroma išvada, kad, nepaisant labai didelės pagalbos sumos ir nemokamo atlygio, dėl mažo perduotos veiklos masto, viešo pardavimo proceso ir visiško „Probank“ veiklos integravimo į Banko veiklą nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

(274)

Daroma išvada, kad, nepaisant labai didelės pagalbos sumos ir nemokamo atlygio, dėl mažo perduotos veiklos masto, viešo pardavimo proceso ir visiško „Probank“ veiklos integravimo į Banko veiklą nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.

6.3.4.4.   Išvada dėl suderinamumo su Restruktūrizavimo komunikatu

| (275) | Remdamasi tos analizės duomenimis, Komisija daro išvadą, kad atrinkto „Probank“ turto ir įsipareigojimų pardavimu ir jų integravimu į Banko veiklą atstatomas „Probank“ veiklos ilgalaikis gyvybingumas ir užtikrinama, kad pagalba būtų sumažinta iki mažiausios būtinos sumos ir nebūtų jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo pagal Restruktūrizavimo komunikatą. |
| --- | --- |

(275)

Remdamasi tos analizės duomenimis, Komisija daro išvadą, kad atrinkto „Probank“ turto ir įsipareigojimų pardavimu ir jų integravimu į Banko veiklą atstatomas „Probank“ veiklos ilgalaikis gyvybingumas ir užtikrinama, kad pagalba būtų sumažinta iki mažiausios būtinos sumos ir nebūtų jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo pagal Restruktūrizavimo komunikatą.

6.3.5.   Išvada dėl „Probank“ suteiktos pagalbos suderinamumo su vidaus rinka

| (276) | Visos 11 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(276)

Visos 11 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.

7.   BANKUI SUTEIKTOS PAGALBOS VERTINIMAS

7.1.   PAGALBOS BUVIMAS IR JOS SUMA

| (277) | Komisija turi nustatyti, ar buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(277)

Komisija turi nustatyti, ar buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

7.1.1.   Pagalbos buvimas priemonių, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, atveju (L1 ir A priemonės)

7.1.1.1.   Valstybės parama likvidumui padidinti, suteikta pagal garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė)

| (278) | Sprendimais, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema (128), Komisija jau nustatė, kad pagal tą schemą suteikta parama likvidumui padidinti yra valstybės pagalba. 2011 m. balandžio 15 d. likutinė garantijų suma buvo 12 873 mln. EUR, o 2013 m. lapkričio 30 d. – 14 798 mln. EUR. Tomis datomis neapmokėtų Vyriausybės obligacijų Bankui vertė buvo atitinkamai 787 mln. EUR ir 847 mln. EUR. Pagal tą schemą teikiama būsima parama likvidumui padidinti taip pat būtų laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(278)

Sprendimais, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema (128), Komisija jau nustatė, kad pagal tą schemą suteikta parama likvidumui padidinti yra valstybės pagalba. 2011 m. balandžio 15 d. likutinė garantijų suma buvo 12 873 mln. EUR, o 2013 m. lapkričio 30 d. – 14 798 mln. EUR. Tomis datomis neapmokėtų Vyriausybės obligacijų Bankui vertė buvo atitinkamai 787 mln. EUR ir 847 mln. EUR. Pagal tą schemą teikiama būsima parama likvidumui padidinti taip pat būtų laikoma valstybės pagalba.

7.1.1.2.   Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė)

| (279) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime dėl Graikijos bankams skirtos paramos schemos Komisija jau nustatė, kad pagal tos schemos rekapitalizavimo priemonę vykdomas rekapitalizavimas bus laikomas valstybės pagalba. Bankas gavo 1 350 mln. EUR privilegijuotosiomis akcijomis, tai sudaro 2,1 % pagal riziką įvertinto Banko turto (129). |
| --- | --- |

(279)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendime dėl Graikijos bankams skirtos paramos schemos Komisija jau nustatė, kad pagal tos schemos rekapitalizavimo priemonę vykdomas rekapitalizavimas bus laikomas valstybės pagalba. Bankas gavo 1 350 mln. EUR privilegijuotosiomis akcijomis, tai sudaro 2,1 % pagal riziką įvertinto Banko turto (129).

| (280) | 2010 m. Graikija atliko kai kuriuos tų privilegijuotųjų akcijų techninių parametrų pakeitimus, pagal kuriuos per penkerius metus neišpirkus privilegijuotųjų akcijų kiekvienais metais atkarpa automatiškai padidinama 2 %. Kadangi pakeitimais padidinamas valstybės atlygis, jei privilegijuotosios akcijos nebūtų išpirktos arba konvertuotos po penkerių metų, Komisija daro išvadą, kad techninių parametrų pakeitimais Bankui nesuteikiamas joks pranašumas, todėl tai nesusiję su papildoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(280)

2010 m. Graikija atliko kai kuriuos tų privilegijuotųjų akcijų techninių parametrų pakeitimus, pagal kuriuos per penkerius metus neišpirkus privilegijuotųjų akcijų kiekvienais metais atkarpa automatiškai padidinama 2 %. Kadangi pakeitimais padidinamas valstybės atlygis, jei privilegijuotosios akcijos nebūtų išpirktos arba konvertuotos po penkerių metų, Komisija daro išvadą, kad techninių parametrų pakeitimais Bankui nesuteikiamas joks pranašumas, todėl tai nesusiję su papildoma valstybės pagalba.

7.1.2.   Pagalbos buvimas valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti atveju (L2 priemonė)

| (281) | 2008 m. Bankų komunikato 51 punkte Komisija paaiškino, kad finansų įstaigoms skirtos centrinių bankų lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu įvykdomos visos keturios sąlygos, susijusios su finansų įstaigos mokumu, priemonės užtikrinimu įkaitu, finansų įstaigai taikomomis palūkanomis ir priešpriešinės valstybės garantijos netaikymu. Kadangi Bankui suteikta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti visų tų keturių sąlygų neatitinka, ypač todėl, kad yra valstybės garantuojama ir suteikta kartu su kitomis paramos priemonėmis, negalima daryti išvados, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(281)

2008 m. Bankų komunikato 51 punkte Komisija paaiškino, kad finansų įstaigoms skirtos centrinių bankų lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu įvykdomos visos keturios sąlygos, susijusios su finansų įstaigos mokumu, priemonės užtikrinimu įkaitu, finansų įstaigai taikomomis palūkanomis ir priešpriešinės valstybės garantijos netaikymu. Kadangi Bankui suteikta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti visų tų keturių sąlygų neatitinka, ypač todėl, kad yra valstybės garantuojama ir suteikta kartu su kitomis paramos priemonėmis, negalima daryti išvados, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti nėra valstybės pagalba.

| (282) | Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Pirma, kadangi ta priemonė apima Graikijos bankui skirtą valstybės garantiją, visus nuostolius padengs valstybė. Todėl priemonė susijusi su valstybės ištekliais. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankams gauti finansavimą tuo metu, kai jie neturi galimybės naudotis didmeninio finansavimo rinka ir įprastinėmis Eurosistemos refinansavimo operacijomis. Todėl valstybės garantuojama skubia parama likvidumui padidinti Bankui suteikiamas pranašumas. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti yra teikiama tik bankų sektoriui, todėl priemonė yra atrankioji. Dėl to, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti leidžia Bankui toliau veikti rinkoje, kartu užtikrinant, kad Bankas vykdytų įsipareigojimus ir jam nereikėtų pasitraukti iš rinkos, ji iškraipo konkurenciją. Kadangi Bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, Bankui suteiktas pranašumas daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(282)

Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Pirma, kadangi ta priemonė apima Graikijos bankui skirtą valstybės garantiją, visus nuostolius padengs valstybė. Todėl priemonė susijusi su valstybės ištekliais. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankams gauti finansavimą tuo metu, kai jie neturi galimybės naudotis didmeninio finansavimo rinka ir įprastinėmis Eurosistemos refinansavimo operacijomis. Todėl valstybės garantuojama skubia parama likvidumui padidinti Bankui suteikiamas pranašumas. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti yra teikiama tik bankų sektoriui, todėl priemonė yra atrankioji. Dėl to, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti leidžia Bankui toliau veikti rinkoje, kartu užtikrinant, kad Bankas vykdytų įsipareigojimus ir jam nereikėtų pasitraukti iš rinkos, ji iškraipo konkurenciją. Kadangi Bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, Bankui suteiktas pranašumas daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (283) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė) yra valstybės pagalba. Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti suma laikui bėgant kito. 2012 m. gruodžio 31 d. ji buvo maždaug 30,9 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(283)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė) yra valstybės pagalba. Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti suma laikui bėgant kito. 2012 m. gruodžio 31 d. ji buvo maždaug 30,9 mlrd. EUR.

7.1.3.   Pagalbos buvimas priemonių, suteiktų per HFSF, atveju (B1, B2 ir B3 priemonės)

7.1.3.1.   Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)

| (284) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 5.1 skirsnyje Komisija jau padarė išvadą, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Gautas kapitalas sudarė 7 430 mln. EUR. |
| --- | --- |

(284)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 5.1 skirsnyje Komisija jau padarė išvadą, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Gautas kapitalas sudarė 7 430 mln. EUR.

7.1.3.2.   Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)

| (285) | B2 priemonė buvo įgyvendinta naudojantis HFSF ištekliais, taigi, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 49 konstatuojamojoje dalyje, pasitelkus valstybės išteklius. |
| --- | --- |

(285)

B2 priemonė buvo įgyvendinta naudojantis HFSF ištekliais, taigi, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 49 konstatuojamojoje dalyje, pasitelkus valstybės išteklius.

| (286) | Kalbant apie pranašumo buvimą, dėl B2 priemonės Banko kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo tiek, kad Bankas gali toliau veikti rinkoje ir naudotis Eurosistemos finansavimu. Be to, atlygį už B2 priemonę sudaro sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas ir papildomas 1 % mokestis. Dėl to, kad tas atlygis yra akivaizdžiai mažesnis negu atlygis už panašias kapitalo priemones rinkoje, Bankas tikrai nebūtų galėjęs tokiomis sąlygomis pritraukti to kapitalo rinkoje. Taigi B2 priemone Bankui suteiktas pranašumas iš valstybės išteklių. Priemone galėjo pasinaudoti tik Bankas, todėl ji buvo atrankaus pobūdžio. |
| --- | --- |

(286)

Kalbant apie pranašumo buvimą, dėl B2 priemonės Banko kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo tiek, kad Bankas gali toliau veikti rinkoje ir naudotis Eurosistemos finansavimu. Be to, atlygį už B2 priemonę sudaro sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas ir papildomas 1 % mokestis. Dėl to, kad tas atlygis yra akivaizdžiai mažesnis negu atlygis už panašias kapitalo priemones rinkoje, Bankas tikrai nebūtų galėjęs tokiomis sąlygomis pritraukti to kapitalo rinkoje. Taigi B2 priemone Bankui suteiktas pranašumas iš valstybės išteklių. Priemone galėjo pasinaudoti tik Bankas, todėl ji buvo atrankaus pobūdžio.

| (287) | Dėl B2 priemonės Banko padėtis sustiprėjo, nes jam buvo suteikti finansiniai ištekliai, kad jis toliau atitiktų kapitalo reikalavimus, taigi konkurencija buvo iškraipyta. Kadangi Bankas veikia kitų valstybių narių bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, B2 priemonė taip pat daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(287)

Dėl B2 priemonės Banko padėtis sustiprėjo, nes jam buvo suteikti finansiniai ištekliai, kad jis toliau atitiktų kapitalo reikalavimus, taigi konkurencija buvo iškraipyta. Kadangi Bankas veikia kitų valstybių narių bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, B2 priemonė taip pat daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (288) | Komisija mano, kad B2 priemonė yra valstybės pagalba. Nacionalinės valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie pagalbą. Gautas kapitalas sudarė 2 326 mln. EUR. |
| --- | --- |

(288)

Komisija mano, kad B2 priemonė yra valstybės pagalba. Nacionalinės valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie pagalbą. Gautas kapitalas sudarė 2 326 mln. EUR.

7.1.3.3.   HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B3 priemonė)

| (289) | HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B3 priemonė) – tai dalies pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) pakeitimas nuolatiniu rekapitalizavimu 8 677 mln. EUR vertės paprastosiomis akcijomis. Kadangi B3 priemonė yra jau suteiktos pagalbos pakeitimas, ji vis dar susijusi su valstybės ištekliais, bet dėl jos nominali pagalbos suma nepadidėja. Tačiau dėl atitinkamos nominalios pagalbos sumos Bankui suteikiamas didesnis pranašumas (taigi iškraipoma konkurencija), nes rekapitalizavimas yra nuolatinis, o ne laikinas kaip B1 ir B2 priemonių atveju. |
| --- | --- |

(289)

HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B3 priemonė) – tai dalies pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) pakeitimas nuolatiniu rekapitalizavimu 8 677 mln. EUR vertės paprastosiomis akcijomis. Kadangi B3 priemonė yra jau suteiktos pagalbos pakeitimas, ji vis dar susijusi su valstybės ištekliais, bet dėl jos nominali pagalbos suma nepadidėja. Tačiau dėl atitinkamos nominalios pagalbos sumos Bankui suteikiamas didesnis pranašumas (taigi iškraipoma konkurencija), nes rekapitalizavimas yra nuolatinis, o ne laikinas kaip B1 ir B2 priemonių atveju.

| (290) | Tokia parama nebuvo suteikta visiems Graikijoje veikiantiems bankams. Dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai Komisija pažymi, kad, pavyzdžiui, pagalba leido Bankui vykdyti veiklą kitose valstybėse narėse, kaip antai Rumunijoje ar Bulgarijoje. Banko likvidavimo atveju jo veikla užsienyje būtų nutraukta likviduojant tą veiklą arba parduodant tas įmones. Be to, Banko draudimo veikla Graikijoje konkuruoja su kitų valstybių narių draudimo bendrovių patronuojamųjų įmonių veikla. Taigi priemonė iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl Komisija mano, kad B3 priemonė yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(290)

Tokia parama nebuvo suteikta visiems Graikijoje veikiantiems bankams. Dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai Komisija pažymi, kad, pavyzdžiui, pagalba leido Bankui vykdyti veiklą kitose valstybėse narėse, kaip antai Rumunijoje ar Bulgarijoje. Banko likvidavimo atveju jo veikla užsienyje būtų nutraukta likviduojant tą veiklą arba parduodant tas įmones. Be to, Banko draudimo veikla Graikijoje konkuruoja su kitų valstybių narių draudimo bendrovių patronuojamųjų įmonių veikla. Taigi priemonė iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl Komisija mano, kad B3 priemonė yra valstybės pagalba.

7.1.3.4.   Išvada dėl B1, B2 ir B3 priemonių

| (291) | B1, B2 ir B3 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal B1, B2 ir B3 priemones suteiktos valstybės pagalbos suma yra 9 756 mln. EUR. Kaip nurodyta 7.1.3.3 skirsnyje, tik dalis pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) buvo pakeista 8 677 mln. EUR vertės nuolatiniu rekapitalizavimu (B3 priemonė), o likutis buvo grąžintas HFSF praėjus šešiems mėnesiams po pagalbos suteikimo (130). |
| --- | --- |

(291)

B1, B2 ir B3 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal B1, B2 ir B3 priemones suteiktos valstybės pagalbos suma yra 9 756 mln. EUR. Kaip nurodyta 7.1.3.3 skirsnyje, tik dalis pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) buvo pakeista 8 677 mln. EUR vertės nuolatiniu rekapitalizavimu (B3 priemonė), o likutis buvo grąžintas HFSF praėjus šešiems mėnesiams po pagalbos suteikimo (130).

| (292) | Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad, be absoliučios pagalbos sumos, Komisija turi atsižvelgti į pagalbą „lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu“. B1, B2 ir B3 priemonės buvo suteiktos per vienų metų laikotarpį, nuo 2012 m. balandžio mėn. (131) iki 2013 m. gegužės mėn. Per tą laikotarpį pagal riziką įvertintas Banko turtas pasikeitė. Taigi kyla klausimas, koks pagal riziką įvertinto turto lygis turėtų būti naudojamas ir, visų pirma, ar valstybės pagalba turėtų būti vertinama remiantis pagal riziką įvertintu turtu, kuris buvo laikotarpio pradžioje ar laikotarpio pabaigoje. B1, B2 ir B3 priemonės skirtos padengti 2012 m. kovo mėn. Graikijos banko nustatytam kapitalo poreikiui (2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis). Kitaip tariant, kapitalo poreikiai, kuriuos tomis valstybės paramos priemonėmis siekiama padengti, 2012 m. kovo mėn. jau buvo. Todėl Komisija mano, kad pagal B1, B2 ir B3 priemones suteiktos pagalbos suma turėtų būti lyginama su pagal riziką įvertintu Banko turtu 2012 m. kovo 31 d. Taip pat primenama, kad Graikijos bankas po 2012 m. kovo mėn. iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo neatsižvelgė į Graikijos bankų įvykdytus įsigijimus, kad pakoreguotų – sumažindamas arba padidindamas – jų kapitalo poreikius. Tas veiksnys taip pat rodo, kad B1, B2 ir B3 priemonės buvo pagalbos priemonės, susijusios su Banko apimtimi, buvusia 2012 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

(292)

Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad, be absoliučios pagalbos sumos, Komisija turi atsižvelgti į pagalbą „lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu“. B1, B2 ir B3 priemonės buvo suteiktos per vienų metų laikotarpį, nuo 2012 m. balandžio mėn. (131) iki 2013 m. gegužės mėn. Per tą laikotarpį pagal riziką įvertintas Banko turtas pasikeitė. Taigi kyla klausimas, koks pagal riziką įvertinto turto lygis turėtų būti naudojamas ir, visų pirma, ar valstybės pagalba turėtų būti vertinama remiantis pagal riziką įvertintu turtu, kuris buvo laikotarpio pradžioje ar laikotarpio pabaigoje. B1, B2 ir B3 priemonės skirtos padengti 2012 m. kovo mėn. Graikijos banko nustatytam kapitalo poreikiui (2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis). Kitaip tariant, kapitalo poreikiai, kuriuos tomis valstybės paramos priemonėmis siekiama padengti, 2012 m. kovo mėn. jau buvo. Todėl Komisija mano, kad pagal B1, B2 ir B3 priemones suteiktos pagalbos suma turėtų būti lyginama su pagal riziką įvertintu Banko turtu 2012 m. kovo 31 d. Taip pat primenama, kad Graikijos bankas po 2012 m. kovo mėn. iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo neatsižvelgė į Graikijos bankų įvykdytus įsigijimus, kad pakoreguotų – sumažindamas arba padidindamas – jų kapitalo poreikius. Tas veiksnys taip pat rodo, kad B1, B2 ir B3 priemonės buvo pagalbos priemonės, susijusios su Banko apimtimi, buvusia 2012 m. kovo 31 d.

| (293) | Pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas kartu sudarė 9 756 mln. EUR. Ta suma sudaro 15,3 % pagal riziką įvertinto Banko turto 2012 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

(293)

Pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas kartu sudarė 9 756 mln. EUR. Ta suma sudaro 15,3 % pagal riziką įvertinto Banko turto 2012 m. kovo 31 d.

| (294) | Kadangi Bankui pavyko pritraukti privataus kapitalo, HFSF Bankui skirta faktinė suma buvo 8 677 mln. EUR, tai sudaro 13,6 % pagal riziką įvertinto Banko turto 2012 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

(294)

Kadangi Bankui pavyko pritraukti privataus kapitalo, HFSF Bankui skirta faktinė suma buvo 8 677 mln. EUR, tai sudaro 13,6 % pagal riziką įvertinto Banko turto 2012 m. kovo 31 d.

7.1.4.   Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos Banko gautos pagalbos sumos

| (295) | A, B1, B2, B3, L1 ir L2 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Tos priemonės apibendrinamos 12 lentelėje.

  12 lentelė


  Visos Banko gautos pagalbos apžvalga










  Nuoroda | Priemonė | Priemonės rūšis | Pagalbos suma | Pagalba/pagal riziką įvertintas turtas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Privilegijuotosios akcijos | Kapitalo parama | 1 350 mln. EUR | 2,1 % |
| B1
  B2 | Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas
  Antrasis tarpinis rekapitalizavimas | Kapitalo parama | 7 430 mln. EUR
  2 326 mln. EUR | 15,3 % |
| Visa Bankui suteiktos finansinės paramos suma | 11 106 mln. EUR | 17,3 % |
| B3 | 2013 m. pavasario rekapitalizavimas | Kapitalo parama | 8 677 mln. EUR | |
| Visa Bankui suteiktos finansinės paramos suma, atėmus pagalbą, grąžintą per 6 mėnesius | 10 027 mln. EUR | 15,6 % |
| Nuoroda | Priemonė | Priemonės rūšis | Nominali pagalbos suma | |
| L1 | Parama likvidumui padidinti | Garantija
  Paskola, padengta obligacijomis | Garantijos: 14,8 mlrd. EUR
  Paskolos, padengtos obligacijomis: 0,8 mlrd. EUR | 2013 m. lapkričio 30 d. |
| L2 | Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti | Finansavimas ir garantija | 30,9 mlrd. EUR | 2012 m. gruodžio 31 d. |
| Visa Bankui suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma | 46,5 mlrd. EUR | |

(295)

A, B1, B2, B3, L1 ir L2 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Tos priemonės apibendrinamos 12 lentelėje.

12 lentelė

Visos Banko gautos pagalbos apžvalga

Nuoroda

Priemonė

Priemonės rūšis

Pagalbos suma

Pagalba/pagal riziką įvertintas turtas

A

Privilegijuotosios akcijos

Kapitalo parama

1 350 mln. EUR

2,1 %

B1

B2

Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas

Antrasis tarpinis rekapitalizavimas

Kapitalo parama

7 430 mln. EUR

2 326 mln. EUR

15,3 %

Visa Bankui suteiktos finansinės paramos suma

11 106 mln. EUR

17,3 %

B3

2013 m. pavasario rekapitalizavimas

Kapitalo parama

8 677 mln. EUR

Visa Bankui suteiktos finansinės paramos suma, atėmus pagalbą, grąžintą per 6 mėnesius

10 027 mln. EUR

15,6 %

Nuoroda

Priemonė

Priemonės rūšis

Nominali pagalbos suma

L1

Parama likvidumui padidinti

Garantija

Paskola, padengta obligacijomis

Garantijos: 14,8 mlrd. EUR

Paskolos, padengtos obligacijomis: 0,8 mlrd. EUR

2013 m. lapkričio 30 d.

L2

Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti

Finansavimas ir garantija

30,9 mlrd. EUR

2012 m. gruodžio 31 d.

Visa Bankui suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma

46,5 mlrd. EUR

7.2.   TEISINIS SUDERINAMUMO VERTINIMO PAGRINDAS

| (296) | Kaip nustatyta (207) konstatuojamojoje dalyje, teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas (132). |
| --- | --- |

(296)

Kaip nustatyta (207) konstatuojamojoje dalyje, teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas (132).

| (297) | Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate. |
| --- | --- |

(297)

Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.

| (298) | Gairės dėl rekapitalizavimo priemonių pateikiamos Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate. |
| --- | --- |

(298)

Gairės dėl rekapitalizavimo priemonių pateikiamos Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate.

| (299) | Restruktūrizavimo komunikate apibūdinamas požiūris, kurio Komisija laikosi vertindama restruktūrizavimo planus, visų pirma dėl būtinybės atkurti gyvybingumą, užtikrinti tinkamą pagalbos gavėjo įnašą ir riboti konkurencijos iškraipymą. |
| --- | --- |

(299)

Restruktūrizavimo komunikate apibūdinamas požiūris, kurio Komisija laikosi vertindama restruktūrizavimo planus, visų pirma dėl būtinybės atkurti gyvybingumą, užtikrinti tinkamą pagalbos gavėjo įnašą ir riboti konkurencijos iškraipymą.

| (300) | Ta sistema buvo papildyta 2013 m. Bankų komunikatu, kuris taikomas pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta arba kurios suteiktos be išankstinio patvirtinimo po 2013 m. liepos 31 d. |
| --- | --- |

(300)

Ta sistema buvo papildyta 2013 m. Bankų komunikatu, kuris taikomas pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta arba kurios suteiktos be išankstinio patvirtinimo po 2013 m. liepos 31 d.

7.2.1.   Teisinis Bankui suteiktos paramos likvidumui padidinti (L1 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (301) | Banko jau gauta parama likvidumui padidinti galutinai patvirtinta priėmus kelis sprendimus, kuriais leista taikyti priemones pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, ir schemos pakeitimus bei pratęsimus (133). Bet kokia būsima parama likvidumui padidinti Bankui turės būti teikiama pagal tinkamai Komisijos patvirtintą schemą. Prieš suteikiant tokią pagalbą jos sąlygas turės patvirtinti Komisija, todėl šiame sprendime jų išsamiau vertinti nereikia. |
| --- | --- |

(301)

Banko jau gauta parama likvidumui padidinti galutinai patvirtinta priėmus kelis sprendimus, kuriais leista taikyti priemones pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, ir schemos pakeitimus bei pratęsimus (133). Bet kokia būsima parama likvidumui padidinti Bankui turės būti teikiama pagal tinkamai Komisijos patvirtintą schemą. Prieš suteikiant tokią pagalbą jos sąlygas turės patvirtinti Komisija, todėl šiame sprendime jų išsamiau vertinti nereikia.

7.2.2.   Teisinis privilegijuotųjų akcijų (A priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (302) | 2009 m. rekapitalizavimo privilegijuotosiomis akcijomis priemonė (A priemonė) buvo suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę, kuri buvo patvirtinta 2008 m. pagal 2008 m. Bankų komunikatą. Todėl jos nereikia iš naujo vertinti pagal 2008 m. Bankų komunikatą, ją privaloma vertinti tik pagal Restruktūrizavimo komunikatą. |
| --- | --- |

(302)

2009 m. rekapitalizavimo privilegijuotosiomis akcijomis priemonė (A priemonė) buvo suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę, kuri buvo patvirtinta 2008 m. pagal 2008 m. Bankų komunikatą. Todėl jos nereikia iš naujo vertinti pagal 2008 m. Bankų komunikatą, ją privaloma vertinti tik pagal Restruktūrizavimo komunikatą.

7.2.3.   Teisinis valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (303) | Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumas turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Po 2013 m. liepos 31 d. teikiamai valstybės garantuojamai skubiai paramai likvidumui padidinti taikomas 2013 m. Bankų komunikatas. |
| --- | --- |

(303)

Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumas turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Po 2013 m. liepos 31 d. teikiamai valstybės garantuojamai skubiai paramai likvidumui padidinti taikomas 2013 m. Bankų komunikatas.

7.2.4.   Teisinis HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2 ir B3 priemonės) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (304) | HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2 ir B3 priemonės) suderinamumas, ypač dėl atlygio, pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu, Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Sprendime pradėti procedūrą dėl NBG Komisija išreiškė abejonių dėl B1 priemonės suderinamumo su tais komunikatais. Kadangi tos priemonės buvo įgyvendintos iki 2013 m. rugpjūčio 1 d., joms 2013 m. Bankų komunikatas netaikomas. HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2 ir B3 priemonės) suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu. |
| --- | --- |

(304)

HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2 ir B3 priemonės) suderinamumas, ypač dėl atlygio, pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu, Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Sprendime pradėti procedūrą dėl NBG Komisija išreiškė abejonių dėl B1 priemonės suderinamumo su tais komunikatais. Kadangi tos priemonės buvo įgyvendintos iki 2013 m. rugpjūčio 1 d., joms 2013 m. Bankų komunikatas netaikomas. HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2 ir B3 priemonės) suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.

7.3.   L2 PRIEMONĖS ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI IR 2013 M. BANKŲ KOMUNIKATUI

| (305) | Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo (t. y. tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo) kriterijus. |
| --- | --- |

(305)

Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo (t. y. tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo) kriterijus.

| (306) | Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninėmis rinkomis ir tapo visiškai priklausomi nuo centrinio banko finansavimo, kaip nurodyta (46) konstatuojamojoje dalyje, o Bankas negalėjo pasiskolinti pakankamai lėšų naudodamasis įprastinėmis refinansavimo operacijomis, Bankas buvo priklausomas nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, kad pasiektų pakankamą likvidumą ir galėtų vykdyti savo įsipareigojimus. Komisija mano, kad L2 priemonė yra tinkama priemonė dideliems sutrikimams, kuriuos būtų sukėlęs Banko įsipareigojimų nevykdymas, atitaisyti. |
| --- | --- |

(306)

Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninėmis rinkomis ir tapo visiškai priklausomi nuo centrinio banko finansavimo, kaip nurodyta (46) konstatuojamojoje dalyje, o Bankas negalėjo pasiskolinti pakankamai lėšų naudodamasis įprastinėmis refinansavimo operacijomis, Bankas buvo priklausomas nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, kad pasiektų pakankamą likvidumą ir galėtų vykdyti savo įsipareigojimus. Komisija mano, kad L2 priemonė yra tinkama priemonė dideliems sutrikimams, kuriuos būtų sukėlęs Banko įsipareigojimų nevykdymas, atitaisyti.

| (307) | Kadangi dėl valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti Bankui susidaro palyginti didelės finansavimo išlaidos, Bankas turi pakankamą paskatą vengti priklausomybės nuo to finansavimo šaltinio savo veiklai plėtoti. Bankas turėjo mokėti [...] baziniais punktais didesnes palūkanas nei įprastinių Eurosistemos refinansavimo operacijų atveju. Be to, Bankas turėjo mokėti valstybei [...] bazinių punktų garantijos mokestį. Todėl visos Banko valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti išlaidos yra daug didesnės nei įprastos ECB refinansavimo išlaidos. Visų pirma, tų išlaidų skirtumas yra didesnis nei 2011 m. Pratęsimo komunikate nustatytas garantijos mokesčio dydis. Todėl visa valstybės taikomo atlygio suma gali būti laikoma pakankama. Kalbant apie valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti sumą, Graikijos bankas ir ECB ją reguliariai peržiūri atsižvelgdami į faktinius Banko poreikius. Jie atidžiai stebi, kaip ji naudojama, ir užtikrina, kad ji būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos. Todėl L2 priemone Bankui nesuteikiama perteklinio likvidumo, kuriuo galėtų būti naudojamasi konkurenciją iškreipiančiai veiklai finansuoti. Ta priemonė yra apribota iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(307)

Kadangi dėl valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti Bankui susidaro palyginti didelės finansavimo išlaidos, Bankas turi pakankamą paskatą vengti priklausomybės nuo to finansavimo šaltinio savo veiklai plėtoti. Bankas turėjo mokėti [...] baziniais punktais didesnes palūkanas nei įprastinių Eurosistemos refinansavimo operacijų atveju. Be to, Bankas turėjo mokėti valstybei [...] bazinių punktų garantijos mokestį. Todėl visos Banko valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti išlaidos yra daug didesnės nei įprastos ECB refinansavimo išlaidos. Visų pirma, tų išlaidų skirtumas yra didesnis nei 2011 m. Pratęsimo komunikate nustatytas garantijos mokesčio dydis. Todėl visa valstybės taikomo atlygio suma gali būti laikoma pakankama. Kalbant apie valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti sumą, Graikijos bankas ir ECB ją reguliariai peržiūri atsižvelgdami į faktinius Banko poreikius. Jie atidžiai stebi, kaip ji naudojama, ir užtikrina, kad ji būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos. Todėl L2 priemone Bankui nesuteikiama perteklinio likvidumo, kuriuo galėtų būti naudojamasi konkurenciją iškreipiančiai veiklai finansuoti. Ta priemonė yra apribota iki mažiausios būtinos sumos.

| (308) | Taip atidžiai stebint, kaip naudojama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, ir reguliariai tikrinant, ar jos naudojimas yra apribotas mažiausia būtina suma, taip pat užtikrinama, kad tas likvidumas būtų proporcingas ir dėl jo nebūtų netinkamai iškraipoma konkurencija. Komisija taip pat pažymi, jog Graikija įsipareigojo, kad Bankas įgyvendins restruktūrizavimo planą, kuriuo siekiama sumažinti priklausomybę nuo centrinio banko finansavimo, ir kad Bankas laikysis elgesio apribojimų, kaip nagrinėjama 7.6 skirsnyje. Taip užtikrinama, kad priklausomybė nuo paramos likvidumui padidinti kuo greičiau pasibaigtų ir kad tokia pagalba būtų proporcinga. |
| --- | --- |

(308)

Taip atidžiai stebint, kaip naudojama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, ir reguliariai tikrinant, ar jos naudojimas yra apribotas mažiausia būtina suma, taip pat užtikrinama, kad tas likvidumas būtų proporcingas ir dėl jo nebūtų netinkamai iškraipoma konkurencija. Komisija taip pat pažymi, jog Graikija įsipareigojo, kad Bankas įgyvendins restruktūrizavimo planą, kuriuo siekiama sumažinti priklausomybę nuo centrinio banko finansavimo, ir kad Bankas laikysis elgesio apribojimų, kaip nagrinėjama 7.6 skirsnyje. Taip užtikrinama, kad priklausomybė nuo paramos likvidumui padidinti kuo greičiau pasibaigtų ir kad tokia pagalba būtų proporcinga.

| (309) | Todėl L2 priemonė atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Kadangi 2013 m. Bankų komunikate papildomų reikalavimų dėl garantijų nenustatyta, L2 priemonė taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikatą. |
| --- | --- |

(309)

Todėl L2 priemonė atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Kadangi 2013 m. Bankų komunikate papildomų reikalavimų dėl garantijų nenustatyta, L2 priemonė taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikatą.

7.4.   B1, B2 IR B3 PRIEMONIŲ ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, KAPITALO ATKŪRIMO KOMUNIKATUI IR 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI

| (310) | Kaip nurodyta (305) konstatuojamojoje dalyje, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo (t. y. tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo) kriterijus (134). |
| --- | --- |

(310)

Kaip nurodyta (305) konstatuojamojoje dalyje, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo (t. y. tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo) kriterijus (134).

| (311) | Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio. |
| --- | --- |

(311)

Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.

7.4.1.   Priemonių tinkamumas

| (312) | Komisija mano, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2 ir B3 priemonės) yra tinkamos, nes jomis išvengiama Banko bankroto. Be jų Banko veiklos nebūtų buvę galima tęsti, nes 2012 m. pabaigoje Banko nuosavas kapitalas buvo neigiamas (135). |
| --- | --- |

(312)

Komisija mano, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2 ir B3 priemonės) yra tinkamos, nes jomis išvengiama Banko bankroto. Be jų Banko veiklos nebūtų buvę galima tęsti, nes 2012 m. pabaigoje Banko nuosavas kapitalas buvo neigiamas (135).

| (313) | Šiuo klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą dėl NBG pažymėjo, kad Bankas yra vienas didžiausių bankų Graikijoje tiek skolinimo, tiek surinktų indėlių požiūriu. Todėl Bankas yra sisteminės svarbos bankas Graikijoje. Taigi Banko įsipareigojimų nevykdymo atveju būtų kilę didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų. Tuometinėmis aplinkybėmis Graikijos finansų įstaigos susidūrė su sunkumais norėdamos gauti finansavimą. Dėl trūkstamo finansavimo jų galimybė teikti paskolas Graikijos ekonomikai buvo ribota. Tokiomis sąlygomis dėl Banko įsipareigojimų nevykdymo ekonomikos sutrikimai būtų buvę dar didesni. Be to, B1, B2 ir B3 priemonės daugiausia buvo taikomos dėl PSD programos, labai neįprasto ir nenuspėjamo atvejo, o ne dėl netinkamo Banko valdymo ar pernelyg didelės prisiimamos rizikos. Taigi tomis priemonėmis iš esmės sprendžiamos PSD programos sukeltos problemos ir padedama išlaikyti Graikijos finansinį stabilumą. |
| --- | --- |

(313)

Šiuo klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą dėl NBG pažymėjo, kad Bankas yra vienas didžiausių bankų Graikijoje tiek skolinimo, tiek surinktų indėlių požiūriu. Todėl Bankas yra sisteminės svarbos bankas Graikijoje. Taigi Banko įsipareigojimų nevykdymo atveju būtų kilę didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų. Tuometinėmis aplinkybėmis Graikijos finansų įstaigos susidūrė su sunkumais norėdamos gauti finansavimą. Dėl trūkstamo finansavimo jų galimybė teikti paskolas Graikijos ekonomikai buvo ribota. Tokiomis sąlygomis dėl Banko įsipareigojimų nevykdymo ekonomikos sutrikimai būtų buvę dar didesni. Be to, B1, B2 ir B3 priemonės daugiausia buvo taikomos dėl PSD programos, labai neįprasto ir nenuspėjamo atvejo, o ne dėl netinkamo Banko valdymo ar pernelyg didelės prisiimamos rizikos. Taigi tomis priemonėmis iš esmės sprendžiamos PSD programos sukeltos problemos ir padedama išlaikyti Graikijos finansinį stabilumą.

| (314) | Sprendime pradėti procedūrą dėl NBG Komisija pareiškė abejojanti, ar buvo nedelsiant imtasi visų įmanomų priemonių, kad Bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Kaip nurodyta šio sprendimo 156, 157 ir 158 konstatuojamosiose dalyse, Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą veiksmų, susijusių su Banko valdymu ir komercine veikla. Kaip aprašyta 2.4 skirsnyje, Bankas taip pat pradėjo restruktūrizuoti savo veiklą ir jau buvo sumažinęs sąnaudas. Taigi Komisijos abejonės buvo išsklaidytos. |
| --- | --- |

(314)

Sprendime pradėti procedūrą dėl NBG Komisija pareiškė abejojanti, ar buvo nedelsiant imtasi visų įmanomų priemonių, kad Bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Kaip nurodyta šio sprendimo 156, 157 ir 158 konstatuojamosiose dalyse, Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą veiksmų, susijusių su Banko valdymu ir komercine veikla. Kaip aprašyta 2.4 skirsnyje, Bankas taip pat pradėjo restruktūrizuoti savo veiklą ir jau buvo sumažinęs sąnaudas. Taigi Komisijos abejonės buvo išsklaidytos.

| (315) | Sprendime pradėti procedūrą dėl NBG Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar numatytos pakankamos apsaugos priemonės tuo atveju, jeigu Banko kontrolę perimtų valstybė arba jeigu kontrolę išlaikytų privatūs akcininkai, o didžioji nuosavybės dalis priklausytų valstybei. 156, 157 ir 158 konstatuojamosiose dalyse aprašytais įsipareigojimais užtikrinama, kad Banko kredito operacijos būtų vykdomos komerciniais pagrindais, o kasdienė veikla būtų apsaugota nuo valstybės kišimosi. HFSF ir Banko sutarta santykių palaikymo tvarka taip pat užtikrinama, kad valstybės, kaip pagrindinės akcininkės, interesai būtų apsaugoti nuo to, kad Banko vadovybė neprisiimtų pernelyg didelės rizikos. |
| --- | --- |

(315)

Sprendime pradėti procedūrą dėl NBG Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar numatytos pakankamos apsaugos priemonės tuo atveju, jeigu Banko kontrolę perimtų valstybė arba jeigu kontrolę išlaikytų privatūs akcininkai, o didžioji nuosavybės dalis priklausytų valstybei. 156, 157 ir 158 konstatuojamosiose dalyse aprašytais įsipareigojimais užtikrinama, kad Banko kredito operacijos būtų vykdomos komerciniais pagrindais, o kasdienė veikla būtų apsaugota nuo valstybės kišimosi. HFSF ir Banko sutarta santykių palaikymo tvarka taip pat užtikrinama, kad valstybės, kaip pagrindinės akcininkės, interesai būtų apsaugoti nuo to, kad Banko vadovybė neprisiimtų pernelyg didelės rizikos.

| (316) | Taigi B1, B2 ir B3 priemonėmis užtikrinama, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Imtasi reikšmingų veiksmų siekiant sumažinti būsimus nuostolius ir užtikrinti, kad Banko veiklai nekiltų pavojaus dėl netinkamo valdymo. Tuo remdamasi Komisija mano, kad B1, B2 ir B3 priemonės yra tinkamos. |
| --- | --- |

(316)

Taigi B1, B2 ir B3 priemonėmis užtikrinama, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Imtasi reikšmingų veiksmų siekiant sumažinti būsimus nuostolius ir užtikrinti, kad Banko veiklai nekiltų pavojaus dėl netinkamo valdymo. Tuo remdamasi Komisija mano, kad B1, B2 ir B3 priemonės yra tinkamos.

7.4.2.   Būtinumas – pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos

| (317) | Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcija turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(317)

Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcija turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti.

| (318) | Kapitalo paramos sumą Graikijos bankas apskaičiavo atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdamas užtikrinti, kad 2012–2014 m. laikotarpiu Banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas ir toliau būtų didesnis už tam tikrą lygį, kaip parodyta 3 lentelėje. Taigi B1, B2 ir B3 priemonėmis perteklinio kapitalo Bankui nesuteikiama. Kaip paaiškinta (314) konstatuojamojoje dalyje, imtasi veiksmų siekiant sumažinti riziką, kad Bankui galėtų prireikti papildomos pagalbos ateityje. |
| --- | --- |

(318)

Kapitalo paramos sumą Graikijos bankas apskaičiavo atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdamas užtikrinti, kad 2012–2014 m. laikotarpiu Banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas ir toliau būtų didesnis už tam tikrą lygį, kaip parodyta 3 lentelėje. Taigi B1, B2 ir B3 priemonėmis perteklinio kapitalo Bankui nesuteikiama. Kaip paaiškinta (314) konstatuojamojoje dalyje, imtasi veiksmų siekiant sumažinti riziką, kad Bankui galėtų prireikti papildomos pagalbos ateityje.

| (319) | Kalbant apie atlygį už pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B1 ir B2 priemonės), Komisija primena, kad tos priemonės suteiktos 2012 m. gegužės ir gruodžio mėn. ir išmokėtos natūra, t. y. EFSF obligacijomis. HFSF kaip atlygį nuo tų EFSF obligacijų išmokėjimo dienos iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo dienos gavo sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas ir 1 % dydžio mokestį (136). Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą dėl NBG, tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau mažesnis atlygis taikomas ribotą laikotarpį – vienus metus už B1 priemonę ir penkis mėnesius už B2 priemonę (t. y. kol tarpinis rekapitalizavimas bus pakeistas standartiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis (B3 priemonė)). Nors dėl pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo esamų akcininkų valdoma kapitalo dalis nesumažėjo, įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, t. y. pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą iš dalies pakeitus nuolatiniu rekapitalizavimu, ankstesnių akcininkų valdoma dalis smarkiai sumažėjo – jų turima Banko nuosavo kapitalo dalis nukrito iki 5,1 %. Taip pasibaigė nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos trukusi neįprasta padėtis. Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl NBG išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. |
| --- | --- |

(319)

Kalbant apie atlygį už pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B1 ir B2 priemonės), Komisija primena, kad tos priemonės suteiktos 2012 m. gegužės ir gruodžio mėn. ir išmokėtos natūra, t. y. EFSF obligacijomis. HFSF kaip atlygį nuo tų EFSF obligacijų išmokėjimo dienos iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo dienos gavo sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas ir 1 % dydžio mokestį (136). Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą dėl NBG, tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau mažesnis atlygis taikomas ribotą laikotarpį – vienus metus už B1 priemonę ir penkis mėnesius už B2 priemonę (t. y. kol tarpinis rekapitalizavimas bus pakeistas standartiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis (B3 priemonė)). Nors dėl pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo esamų akcininkų valdoma kapitalo dalis nesumažėjo, įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, t. y. pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą iš dalies pakeitus nuolatiniu rekapitalizavimu, ankstesnių akcininkų valdoma dalis smarkiai sumažėjo – jų turima Banko nuosavo kapitalo dalis nukrito iki 5,1 %. Taip pasibaigė nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos trukusi neįprasta padėtis. Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl NBG išreikštos abejonės buvo išsklaidytos.

| (320) | Be to, atsižvelgiant į netipinę Banko sunkumų atsiradimo priežastį, kai nuostoliai susidarė daugiausia dėl skolos atsisakymo valstybės naudai (PSD programos ir skolos išpirkimo, dėl kurių valstybė gauna reikšmingą naudą, t. y. sumažėja skola) ir dėl užsitęsusio Banko šalies ekonomikos nuosmukio padarinių, Komisija gali pritarti tokiam laikinam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų (137). |
| --- | --- |

(320)

Be to, atsižvelgiant į netipinę Banko sunkumų atsiradimo priežastį, kai nuostoliai susidarė daugiausia dėl skolos atsisakymo valstybės naudai (PSD programos ir skolos išpirkimo, dėl kurių valstybė gauna reikšmingą naudą, t. y. sumažėja skola) ir dėl užsitęsusio Banko šalies ekonomikos nuosmukio padarinių, Komisija gali pritarti tokiam laikinam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų (137).

| (321) | B3 priemonės atveju, remiantis 2011 m. Pratęsimo komunikato 8 punktu, pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, kad būtų pakankamai užtikrinta, jog valstybė gautų deramą atlygį. Nors B3 priemonės atveju akcijų kainai nebuvo taikomas reikšmingas diskontas, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, faktiškai teorinei kainai be pasirašymo mokesčio buvo neįmanoma taikyti reikšmingą diskontą (138). Prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą Banko kapitalas buvo neigiamas, o jo rinkos kapitalizacija siekė tik mažą dalį vykdytino kapitalo didinimo sumos. Tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas, ar esami akcininkai turėjo netekti visos savo dalies. Komisija pažymi, kad nustatyta emisijos kaina – 50 % diskontuota vidutinė rinkos kaina penkiasdešimt dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Komisija taip pat pažymi, kad ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo, nes po to rekapitalizavimo jie turėjo tik 5,1 % Banko akcijų. Todėl papildomo diskonto taikymas rinkos kainai būtų turėjęs tik nežymų poveikį HFSF atlygiui. Atsižvelgdama į ypatingą Graikijos bankų padėtį, kaip paaiškinta (320) konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad pagalbos prireikė dėl skolos atsisakymo valstybės naudai, Komisija mano, kad valstybės pasirašytų akcijų emisijos kaina buvo pakankamai maža. |
| --- | --- |

(321)

B3 priemonės atveju, remiantis 2011 m. Pratęsimo komunikato 8 punktu, pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, kad būtų pakankamai užtikrinta, jog valstybė gautų deramą atlygį. Nors B3 priemonės atveju akcijų kainai nebuvo taikomas reikšmingas diskontas, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, faktiškai teorinei kainai be pasirašymo mokesčio buvo neįmanoma taikyti reikšmingą diskontą (138). Prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą Banko kapitalas buvo neigiamas, o jo rinkos kapitalizacija siekė tik mažą dalį vykdytino kapitalo didinimo sumos. Tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas, ar esami akcininkai turėjo netekti visos savo dalies. Komisija pažymi, kad nustatyta emisijos kaina – 50 % diskontuota vidutinė rinkos kaina penkiasdešimt dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Komisija taip pat pažymi, kad ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo, nes po to rekapitalizavimo jie turėjo tik 5,1 % Banko akcijų. Todėl papildomo diskonto taikymas rinkos kainai būtų turėjęs tik nežymų poveikį HFSF atlygiui. Atsižvelgdama į ypatingą Graikijos bankų padėtį, kaip paaiškinta (320) konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad pagalbos prireikė dėl skolos atsisakymo valstybės naudai, Komisija mano, kad valstybės pasirašytų akcijų emisijos kaina buvo pakankamai maža.

| (322) | HFSF taip pat išleido varantus ir po varantą suteikė už kiekvieną naują akciją, kurią pasirašė privatus investuotojas, dalyvaujantis vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. HFSF tuos varantus suteikė be jokio atlygio. Kaip paaiškinta (112) konstatuojamojoje dalyje, kiekvienas varantas suteikia teisę nustatytais intervalais ir vykdymo kainomis įsigyti 8,23 HFSF akcijos. Vykdymo kaina lygi HFSF pasirašymo kainai, prie jos pridėjus metinę kaupiamąją maržą (4 % pirmaisiais metais, 5 % antraisiais metais, 6 % trečiaisiais metais, 7 % ketvirtaisiais metais ir 8 % (apskaičiuota metams) paskutinius šešis mėnesius). HFSF atlygis, gautas už jo turimas akcijas, de facto neviršija tų lygių. Tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau tie varantai buvo pagrindinis sėkmingos teisių emisijos ir neviešo platinimo, kuriuos Bankas pradėjo vykdyti prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, veiksnys, todėl Komisija mano, kad tie varantai leido Bankui pagalbos sumą sumažinti 1 079 mln. EUR. Iš tikrųjų dėl mažo Banko kapitalo pakankamumo rodiklio prieš rekapitalizavimą ir dėl vyraujančio didelio netikrumo tuo metu turimi modeliavimo rezultatai parodė, kad be varantų privatūs investuotojai nebūtų gavę pakankamos grąžos ir nebūtų dalyvavę. Dėl 313 ir 320 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių, taip pat dėl to, kad HFSF gautų tam tikrą minimalų atlygį, jeigu varantai būtų panaudoti, ir kad EFPM buvo siekiama pritraukti privačių investuotojų, kad kai kurie bankai liktų privačiai valdomi, taip išvengiant atvejų, kai visas bankų sektorius būtų kontroliuojamas HFSF, Komisija gali pritarti tokiam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų. Tas pritarimas taip pat pagrįstas tuo, kad HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m. kovo mėn.) nenumatytas joks varantų koregavimas didinant akcinį kapitalą, kai netaikomos pirmenybės teisės įsigyti vertybinius popierius, o teisių emisijos atveju gali būti koreguojama tik varantų vykdymo kaina ir toks koregavimas gali būti daromas tik ex post ir tik iki realizuotų HFSF pirmenybės teisių pardavimo pajamų dydžio. Be to, Graikijos įsipareigojimas, kad prieš bet kokį HFSF išleistų varantų išpirkimą ji kreipsis į Komisiją pritarimo, leis Komisijai užtikrinti, kad dėl jokio galimo būsimo išpirkimo dar labiau nesumažėtų HFSF atlygis ir nepadidėtų varantų turėtojų atlygis. |
| --- | --- |

(322)

HFSF taip pat išleido varantus ir po varantą suteikė už kiekvieną naują akciją, kurią pasirašė privatus investuotojas, dalyvaujantis vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. HFSF tuos varantus suteikė be jokio atlygio. Kaip paaiškinta (112) konstatuojamojoje dalyje, kiekvienas varantas suteikia teisę nustatytais intervalais ir vykdymo kainomis įsigyti 8,23 HFSF akcijos. Vykdymo kaina lygi HFSF pasirašymo kainai, prie jos pridėjus metinę kaupiamąją maržą (4 % pirmaisiais metais, 5 % antraisiais metais, 6 % trečiaisiais metais, 7 % ketvirtaisiais metais ir 8 % (apskaičiuota metams) paskutinius šešis mėnesius). HFSF atlygis, gautas už jo turimas akcijas, de facto neviršija tų lygių. Tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau tie varantai buvo pagrindinis sėkmingos teisių emisijos ir neviešo platinimo, kuriuos Bankas pradėjo vykdyti prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, veiksnys, todėl Komisija mano, kad tie varantai leido Bankui pagalbos sumą sumažinti 1 079 mln. EUR. Iš tikrųjų dėl mažo Banko kapitalo pakankamumo rodiklio prieš rekapitalizavimą ir dėl vyraujančio didelio netikrumo tuo metu turimi modeliavimo rezultatai parodė, kad be varantų privatūs investuotojai nebūtų gavę pakankamos grąžos ir nebūtų dalyvavę. Dėl 313 ir 320 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių, taip pat dėl to, kad HFSF gautų tam tikrą minimalų atlygį, jeigu varantai būtų panaudoti, ir kad EFPM buvo siekiama pritraukti privačių investuotojų, kad kai kurie bankai liktų privačiai valdomi, taip išvengiant atvejų, kai visas bankų sektorius būtų kontroliuojamas HFSF, Komisija gali pritarti tokiam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų. Tas pritarimas taip pat pagrįstas tuo, kad HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m. kovo mėn.) nenumatytas joks varantų koregavimas didinant akcinį kapitalą, kai netaikomos pirmenybės teisės įsigyti vertybinius popierius, o teisių emisijos atveju gali būti koreguojama tik varantų vykdymo kaina ir toks koregavimas gali būti daromas tik ex post ir tik iki realizuotų HFSF pirmenybės teisių pardavimo pajamų dydžio. Be to, Graikijos įsipareigojimas, kad prieš bet kokį HFSF išleistų varantų išpirkimą ji kreipsis į Komisiją pritarimo, leis Komisijai užtikrinti, kad dėl jokio galimo būsimo išpirkimo dar labiau nesumažėtų HFSF atlygis ir nepadidėtų varantų turėtojų atlygis.

| (323) | Kalbant apie tai, kad HFSF akcijos yra be balsavimo teisės, Komisija primena, kad pagalbos poreikis daugiausia kyla ne dėl pernelyg didelės prisiimamos rizikos. Be to, Graikijos Vyriausybės, Sąjungos, TVF ir ECB vykdyta programa buvo siekiama kai kuriuos bankus išlaikyti privačiai valdomus. Santykių palaikymo tvarka ir automatišku balsavimo teisių susigrąžinimu, jei restruktūrizavimo planas nebūtų įgyvendinamas, užtikrinamos apsaugos priemonės, kad privatūs valdytojai neprisiimtų pernelyg didelės rizikos. Galiausiai PSD programa ir 2012 m. gruodžio mėn. išpirkimas tam tikra prasme yra atlygis valstybei, nes valstybės skola Bankui buvo sumažinta keliais milijardais eurų. Dėl visų tų priežasčių Komisija gali sutikti, kad HFSF gautų akcijas be balsavimo teisės. Todėl Komisija daro išvadą, kad B3 priemonė buvo būtina. |
| --- | --- |

(323)

Kalbant apie tai, kad HFSF akcijos yra be balsavimo teisės, Komisija primena, kad pagalbos poreikis daugiausia kyla ne dėl pernelyg didelės prisiimamos rizikos. Be to, Graikijos Vyriausybės, Sąjungos, TVF ir ECB vykdyta programa buvo siekiama kai kuriuos bankus išlaikyti privačiai valdomus. Santykių palaikymo tvarka ir automatišku balsavimo teisių susigrąžinimu, jei restruktūrizavimo planas nebūtų įgyvendinamas, užtikrinamos apsaugos priemonės, kad privatūs valdytojai neprisiimtų pernelyg didelės rizikos. Galiausiai PSD programa ir 2012 m. gruodžio mėn. išpirkimas tam tikra prasme yra atlygis valstybei, nes valstybės skola Bankui buvo sumažinta keliais milijardais eurų. Dėl visų tų priežasčių Komisija gali sutikti, kad HFSF gautų akcijas be balsavimo teisės. Todėl Komisija daro išvadą, kad B3 priemonė buvo būtina.

| (324) | Taigi kaip sanavimo pagalba B1, B2 ir B3 priemonės savo dydžiu ir forma yra būtinos. |
| --- | --- |

(324)

Taigi kaip sanavimo pagalba B1, B2 ir B3 priemonės savo dydžiu ir forma yra būtinos.

7.4.3.   Proporcingumas – priemonės, kuriomis ribojamas neigiamas šalutinis poveikis

| (325) | Bankas gavo labai didelę valstybės pagalbą. Taigi dėl tokios padėties gali būti smarkiai iškraipoma konkurencija. Tačiau Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą šalutinį poveikį. Visų pirma įsipareigojimais numatyta, kad Banko veikla ir toliau bus vykdoma komerciniais pagrindais, kaip paaiškinta 157 ir 158 konstatuojamosiose dalyse. Graikija taip pat įsipareigojo laikytis draudimo įsigyti, kartu įsipareigodama parduoti tam tikrą turtą užsienyje ir su bankininkyste nesusijusios veiklos sektoriuose Graikijoje, kaip išdėstyta 159 konstatuojamojoje dalyje. Konkurencijos iškraipymo ribojimai išsamiau bus vertinami 7.6 skirsnyje. |
| --- | --- |

(325)

Bankas gavo labai didelę valstybės pagalbą. Taigi dėl tokios padėties gali būti smarkiai iškraipoma konkurencija. Tačiau Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą šalutinį poveikį. Visų pirma įsipareigojimais numatyta, kad Banko veikla ir toliau bus vykdoma komerciniais pagrindais, kaip paaiškinta 157 ir 158 konstatuojamosiose dalyse. Graikija taip pat įsipareigojo laikytis draudimo įsigyti, kartu įsipareigodama parduoti tam tikrą turtą užsienyje ir su bankininkyste nesusijusios veiklos sektoriuose Graikijoje, kaip išdėstyta 159 konstatuojamojoje dalyje. Konkurencijos iškraipymo ribojimai išsamiau bus vertinami 7.6 skirsnyje.

| (326) | Banke paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, ar tinkamai vykdomi įsipareigojimai dėl Banko valdymo ir komercinės veiklos. Tai padės išvengti bet kokių žalingų Banko komercinės praktikos pokyčių ir kartu sumažinti galimą neigiamą šalutinį poveikį. |
| --- | --- |

(326)

Banke paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, ar tinkamai vykdomi įsipareigojimai dėl Banko valdymo ir komercinės veiklos. Tai padės išvengti bet kokių žalingų Banko komercinės praktikos pokyčių ir kartu sumažinti galimą neigiamą šalutinį poveikį.

| (327) | Be to, 2014 m. birželio 25 d. Komisijai pateiktas naujas išsamus restruktūrizavimo planas. Tas restruktūrizavimo planas bus vertinamas 7.6 skirsnyje. |
| --- | --- |

(327)

Be to, 2014 m. birželio 25 d. Komisijai pateiktas naujas išsamus restruktūrizavimo planas. Tas restruktūrizavimo planas bus vertinamas 7.6 skirsnyje.

| (328) | Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl NBG išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. Atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, B1, B2 ir B3 priemonės yra proporcingos. |
| --- | --- |

(328)

Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl NBG išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. Atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, B1, B2 ir B3 priemonės yra proporcingos.

7.4.4.   Išvada dėl HFSF vykdomo rekapitalizavimo atitikties 2008 m. Bankų komunikatui, Kapitalo atkūrimo komunikatui ir 2011 m. Pratęsimo komunikatui

| (329) | Taigi daroma išvada, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2 ir B3 priemonės) yra tinkamos, būtinos ir proporcingos atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Todėl B1, B2 ir B3 priemonės atitinka 2008 m. Bankų komunikatą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. |
| --- | --- |

(329)

Taigi daroma išvada, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2 ir B3 priemonės) yra tinkamos, būtinos ir proporcingos atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Todėl B1, B2 ir B3 priemonės atitinka 2008 m. Bankų komunikatą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą.

7.5.   TRIJŲ KOOPERATINIŲ BANKŲ, „FB BANK“ IR „PROBANK“ ĮSIGIJIMO ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI

| (330) | Restruktūrizavimo komunikato 23 punkte paaiškinama, kad remiamų bankų vykdomas įmonių įsigijimas negali būti finansuojamas naudojant valstybės pagalbą, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės gyvybingumui atkurti. Restruktūrizavimo komunikato 40 ir 41 punktuose taip pat teigiama, kad bankai negali naudoti valstybės pagalbos konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus atvejus, kai įsigijimas yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Be to, įsigijimai gali kelti grėsmę gyvybingumo atkūrimui arba jį apsunkinti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar Banko įvykdyti įsigijimai gali būti suderinami su Restruktūrizavimo komunikatu. |
| --- | --- |

(330)

Restruktūrizavimo komunikato 23 punkte paaiškinama, kad remiamų bankų vykdomas įmonių įsigijimas negali būti finansuojamas naudojant valstybės pagalbą, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės gyvybingumui atkurti. Restruktūrizavimo komunikato 40 ir 41 punktuose taip pat teigiama, kad bankai negali naudoti valstybės pagalbos konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus atvejus, kai įsigijimas yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Be to, įsigijimai gali kelti grėsmę gyvybingumo atkūrimui arba jį apsunkinti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar Banko įvykdyti įsigijimai gali būti suderinami su Restruktūrizavimo komunikatu.

7.5.1.   Trijų kooperatinių bankų atrinktų įsipareigojimų įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

7.5.1.1.   Įsigijimo poveikis ilgalaikiam Banko gyvybingumui

| (331) | Trijų kooperatinių bankų atrinkto turto ir įsipareigojimų įsigijimas didina Banko ilgalaikį gyvybingumą. |
| --- | --- |

(331)

Trijų kooperatinių bankų atrinkto turto ir įsipareigojimų įsigijimas didina Banko ilgalaikį gyvybingumą.

| (332) | Konkrečiau, įsigijimo metu (nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio) jau buvo stebimas intensyvus Graikijos bankuose laikomų indėlių atsiėmimas, tad šie bankai nebegalėjo naudotis tarptautinėmis finansavimo rinkomis. Dėl šios priežasties keturi iš penkių didžiausių Graikijos bankų pateikė pasiūlymus įsigyti trijų kooperatinių bankų indėlius. Trijų kooperatinių bankų indėlių integravimas į Banko balansą buvo naudingas Banko likvidumo profiliui. Jei Bankas nebūtų įsigijęs trijų kooperatinių bankų indėlių, jo grynųjų paskolų ir indėlių santykis būtų buvęs didesnis. |
| --- | --- |

(332)

Konkrečiau, įsigijimo metu (nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio) jau buvo stebimas intensyvus Graikijos bankuose laikomų indėlių atsiėmimas, tad šie bankai nebegalėjo naudotis tarptautinėmis finansavimo rinkomis. Dėl šios priežasties keturi iš penkių didžiausių Graikijos bankų pateikė pasiūlymus įsigyti trijų kooperatinių bankų indėlius. Trijų kooperatinių bankų indėlių integravimas į Banko balansą buvo naudingas Banko likvidumo profiliui. Jei Bankas nebūtų įsigijęs trijų kooperatinių bankų indėlių, jo grynųjų paskolų ir indėlių santykis būtų buvęs didesnis.

| (333) | Be to, Bankas sparčiai integravo įsigytus indėlius, neperėmęs nei brangios infrastruktūros, nei brangaus filialų tinklo. Bankas taip pat neperėmė paskolų, todėl šis įsigijimas nepadidino jo rizikos ar jo kapitalo poreikio. |
| --- | --- |

(333)

Be to, Bankas sparčiai integravo įsigytus indėlius, neperėmęs nei brangios infrastruktūros, nei brangaus filialų tinklo. Bankas taip pat neperėmė paskolų, todėl šis įsigijimas nepadidino jo rizikos ar jo kapitalo poreikio.

7.5.1.2.   Įsigijimo poveikis Bankui reikalingai pagalbos sumai

| (334) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms Banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį Banko gyvybingumui, jis nėra būtinas Banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą. |
| --- | --- |

(334)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms Banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį Banko gyvybingumui, jis nėra būtinas Banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą.

| (335) | Tačiau pirkimo kaina buvo labai maža. Banko sumokėtas atlygis už perduotų visų trijų kooperatinių bankų įsipareigojimų įsigijimą buvo [...] % perduotų indėlių vertės, t. y. mažiau nei [...] mln. EUR. Tai atitiko maždaug [0–0,02] % viso Banko turto 2011 m. gruodžio mėn. Todėl tas atlygis gali būti vertinamas kaip labai mažas. |
| --- | --- |

(335)

Tačiau pirkimo kaina buvo labai maža. Banko sumokėtas atlygis už perduotų visų trijų kooperatinių bankų įsipareigojimų įsigijimą buvo [...] % perduotų indėlių vertės, t. y. mažiau nei [...] mln. EUR. Tai atitiko maždaug [0–0,02] % viso Banko turto 2011 m. gruodžio mėn. Todėl tas atlygis gali būti vertinamas kaip labai mažas.

| (336) | Daroma išvada, kad trijų kooperatinių bankų įsigijimas netrukdė restruktūrizavimo sąnaudų sumažinti iki reikiamos mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(336)

Daroma išvada, kad trijų kooperatinių bankų įsigijimas netrukdė restruktūrizavimo sąnaudų sumažinti iki reikiamos mažiausios būtinos sumos.

7.5.1.3.   Konkurenciją iškreipiantis įsigijimo poveikis

| (337) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigyti gali būti leidžiama, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis, kad įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir kad įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos. |
| --- | --- |

(337)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigyti gali būti leidžiama, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis, kad įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir kad įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos.

| (338) | Graikijos banko vertinimu, trys kooperatiniai bankai nebuvo gyvybingi, todėl siekiant išlaikyti finansinį stabilumą reikėjo patvirtinti jų pertvarkymo priemones. Todėl trijų kooperatinių bankų įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte. |
| --- | --- |

(338)

Graikijos banko vertinimu, trys kooperatiniai bankai nebuvo gyvybingi, todėl siekiant išlaikyti finansinį stabilumą reikėjo patvirtinti jų pertvarkymo priemones. Todėl trijų kooperatinių bankų įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.

| (339) | Be to, pirkimo kaina buvo labai maža. Tinkamo pasiūlymo įsigyti trijų kooperatinių bankų turtą ir įsipareigojimus nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis. Be to, Graikijos konkurencijos tarnyba leido (139) Bankui įsigyti „Achaia“ banko atrinktą turtą ir įsipareigojimus (140). Todėl darytina išvada, kad po pardavimo proceso susiklosčiusi padėtis pavojaus veiksmingai konkurencijai Graikijoje nekelia. |
| --- | --- |

(339)

Be to, pirkimo kaina buvo labai maža. Tinkamo pasiūlymo įsigyti trijų kooperatinių bankų turtą ir įsipareigojimus nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis. Be to, Graikijos konkurencijos tarnyba leido (139) Bankui įsigyti „Achaia“ banko atrinktą turtą ir įsipareigojimus (140). Todėl darytina išvada, kad po pardavimo proceso susiklosčiusi padėtis pavojaus veiksmingai konkurencijai Graikijoje nekelia.

| (340) | Todėl šiam įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punktu nustatyta išimtis. |
| --- | --- |

(340)

Todėl šiam įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punktu nustatyta išimtis.

7.5.1.4.   Išvada dėl trijų kooperatinių bankų atrinkto turto ir įsipareigojimų įsigijimo

| (341) | Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį (141) ir į trijų kooperatinių bankų įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(341)

Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį (141) ir į trijų kooperatinių bankų įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.

7.5.2.   „FB Bank“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

7.5.2.1.   „FB Bank“ įsigijimo poveikis ilgalaikiam Banko gyvybingumui

| (342) | Veiklos pelningumo požiūriu „FB Bank“ įsigijimas padės Bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes sujungus du bankus toje pačioje geografinėje rinkoje sudaroma galimybė pasiekti sąveiką. Visų pirma įsigijimo metu Bankas numatė siekti sąveikos, racionalizuodamas filialų tinklą, suderindamas produktų pasiūlą ir paskolų politiką, supaprastindamas ir konsoliduodamas IT platformą. Galutiniame pasiūlyme Bankas planavo išvengti daugumos „FB Bank“ veiklos išlaidų, kartu ketindamas suvienodinti perduotų indėlių sąnaudas pagal Banko palūkanų normos politiką, t. y. sumažinti už „FB Bank“ indėlius mokamas palūkanas iki palūkanų normos, taikomos Banko indeliams, bet neprarasti esamų „FB Bank“ klientų. |
| --- | --- |

(342)

Veiklos pelningumo požiūriu „FB Bank“ įsigijimas padės Bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes sujungus du bankus toje pačioje geografinėje rinkoje sudaroma galimybė pasiekti sąveiką. Visų pirma įsigijimo metu Bankas numatė siekti sąveikos, racionalizuodamas filialų tinklą, suderindamas produktų pasiūlą ir paskolų politiką, supaprastindamas ir konsoliduodamas IT platformą. Galutiniame pasiūlyme Bankas planavo išvengti daugumos „FB Bank“ veiklos išlaidų, kartu ketindamas suvienodinti perduotų indėlių sąnaudas pagal Banko palūkanų normos politiką, t. y. sumažinti už „FB Bank“ indėlius mokamas palūkanas iki palūkanų normos, taikomos Banko indeliams, bet neprarasti esamų „FB Bank“ klientų.

| (343) | Kiek tai susiję su būsimais paskolų nuostoliais, Bankas įgyja „FB Bank“ paskolas tikrąja, o ne balansine verte. Dėl šio veiksnio pavojus, kad ateityje padėtis prastės, yra nedidelis. |
| --- | --- |

(343)

Kiek tai susiję su būsimais paskolų nuostoliais, Bankas įgyja „FB Bank“ paskolas tikrąja, o ne balansine verte. Dėl šio veiksnio pavojus, kad ateityje padėtis prastės, yra nedidelis.

| (344) | Likvidumo pozicijos požiūriu įsigijimas turi teigiamą poveikį Bankui, nes jis įgijo daugiau indėlių nei grynųjų paskolų. |
| --- | --- |

(344)

Likvidumo pozicijos požiūriu įsigijimas turi teigiamą poveikį Bankui, nes jis įgijo daugiau indėlių nei grynųjų paskolų.

| (345) | Kalbant apie kapitalo poreikius, primenama, kad Bankas pateikė pasiūlymą su sąlyga, kad HFSF skirs lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „FB Bank“ turtą, padengti. Galiausiai Bankas ta galimybe nepasinaudojo, nes 2014 m. gegužės mėn. jam pavyko pritraukti pakankamai privataus kapitalo rinkoje. |
| --- | --- |

(345)

Kalbant apie kapitalo poreikius, primenama, kad Bankas pateikė pasiūlymą su sąlyga, kad HFSF skirs lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „FB Bank“ turtą, padengti. Galiausiai Bankas ta galimybe nepasinaudojo, nes 2014 m. gegužės mėn. jam pavyko pritraukti pakankamai privataus kapitalo rinkoje.

| (346) | Todėl Komisija mano, kad įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio Banko gyvybingumo atkūrimui. |
| --- | --- |

(346)

Todėl Komisija mano, kad įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio Banko gyvybingumo atkūrimui.

7.5.2.2.   Įsigijimo poveikis Bankui reikalingai pagalbos sumai

| (347) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms Banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį Banko gyvybingumui, jis nėra būtinas Banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą. |
| --- | --- |

(347)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms Banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį Banko gyvybingumui, jis nėra būtinas Banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą.

| (348) | Pirkdamas atrinktą „FB Bank“ turtą ir įsipareigojimus, Bankas jokio atlygio nemokėjo. Be to, Bankas pateikė pasiūlymą su sąlyga, kad HFSF skirs lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „FB Bank“ turtą, padengti. Todėl dėl įsigijimo pirkėjui neprireikė papildomos valstybės pagalbos. Kiek tai susiję su galimais dėl įsigijimo susidariusiais kapitalo poreikiais ateityje, pažymima, kad turtas buvo įsigytas tikrąja verte, todėl rizika ateityje patirti papildomų nuostolių yra maža. |
| --- | --- |

(348)

Pirkdamas atrinktą „FB Bank“ turtą ir įsipareigojimus, Bankas jokio atlygio nemokėjo. Be to, Bankas pateikė pasiūlymą su sąlyga, kad HFSF skirs lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „FB Bank“ turtą, padengti. Todėl dėl įsigijimo pirkėjui neprireikė papildomos valstybės pagalbos. Kiek tai susiję su galimais dėl įsigijimo susidariusiais kapitalo poreikiais ateityje, pažymima, kad turtas buvo įsigytas tikrąja verte, todėl rizika ateityje patirti papildomų nuostolių yra maža.

| (349) | Taigi Bankui neprireikė finansavimo pagalbos įsigyjant „FB Bank“ ir tas įsigijimas neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(349)

Taigi Bankui neprireikė finansavimo pagalbos įsigyjant „FB Bank“ ir tas įsigijimas neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.

7.5.2.3.   Konkurenciją iškreipiantis įsigijimo poveikis

| (350) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigyti gali būti leidžiama, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis, kad įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir kad įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos. |
| --- | --- |

(350)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigyti gali būti leidžiama, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis, kad įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir kad įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos.

| (351) | Kaip minėta (76) konstatuojamojoje dalyje, „FB Bank“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. 2012 m. gruodžio mėn. EFPM numatyta galimybė sunkumus patiriančius bankus pertvarkyti pagal pirkimo ir prisiėmimo procedūrą arba sukūrus laikiną banką (antras pagal tinkamumą būdas). Kaip nurodyta (77) konstatuojamojoje dalyje ir remiantis EFPM, Graikijos bankas pažymėjo, kad, siekiant neprarasti indėlininkų pasitikėjimo Graikijos bankų sistema, būtina patvirtinti bankų pertvarkymo priemones. Todėl sandoris gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte. |
| --- | --- |

(351)

Kaip minėta (76) konstatuojamojoje dalyje, „FB Bank“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. 2012 m. gruodžio mėn. EFPM numatyta galimybė sunkumus patiriančius bankus pertvarkyti pagal pirkimo ir prisiėmimo procedūrą arba sukūrus laikiną banką (antras pagal tinkamumą būdas). Kaip nurodyta (77) konstatuojamojoje dalyje ir remiantis EFPM, Graikijos bankas pažymėjo, kad, siekiant neprarasti indėlininkų pasitikėjimo Graikijos bankų sistema, būtina patvirtinti bankų pertvarkymo priemones. Todėl sandoris gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.

| (352) | Tinkamo pasiūlymo „FB Bank“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis. Taigi Bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Graikijos konkurencijos tarnyba leido Bankui įsigyti „FB Bank“ (142). Todėl darytina išvada, kad po pardavimo proceso susiklosčiusi padėtis pavojaus veiksmingai konkurencijai Graikijoje nekelia. |
| --- | --- |

(352)

Tinkamo pasiūlymo „FB Bank“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis. Taigi Bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Graikijos konkurencijos tarnyba leido Bankui įsigyti „FB Bank“ (142). Todėl darytina išvada, kad po pardavimo proceso susiklosčiusi padėtis pavojaus veiksmingai konkurencijai Graikijoje nekelia.

| (353) | Atsižvelgiant į tuos veiksnius, galima daryti išvadą, kad „FB Bank“ įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis. |
| --- | --- |

(353)

Atsižvelgiant į tuos veiksnius, galima daryti išvadą, kad „FB Bank“ įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis.

7.5.2.4.   Išvada dėl „FB Bank“ įsigijimo

| (354) | Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į „FB Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikate nustatytais reikalavimais. |
| --- | --- |

(354)

Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į „FB Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikate nustatytais reikalavimais.

7.5.3.   „Probank“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

7.5.3.1.   „Probank“ įsigijimo poveikis ilgalaikiam Banko gyvybingumui

| (355) | Veiklos pelningumo požiūriu „Probank“ įsigijimas padės Bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes jis pasieks reikšmingą sąveiką. Visų pirma įsigijimo metu Bankas numatė [...] mln. EUR vertės metinę sąveiką iki 2015 m. pabaigos (143). Bankas planavo šią sąveiką pasiekti, racionalizuodamas filialų tinklą, sumažindamas jungtinio subjekto etatų skaičių, sujungdamas įmonės pareigybes, konsoliduodamas IT sistemas ir centralizuotą veiklą. Be to, Bankas planavo didelę sąveiką pasiekti, suvienodindamas perduotų indėlių sąnaudas pagal Banko palūkanų normos politiką, t. y. sumažindamas už „Probank“ indėlius mokamas palūkanas iki palūkanų normos, taikomos Banko indeliams. |
| --- | --- |

(355)

Veiklos pelningumo požiūriu „Probank“ įsigijimas padės Bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes jis pasieks reikšmingą sąveiką. Visų pirma įsigijimo metu Bankas numatė [...] mln. EUR vertės metinę sąveiką iki 2015 m. pabaigos (143). Bankas planavo šią sąveiką pasiekti, racionalizuodamas filialų tinklą, sumažindamas jungtinio subjekto etatų skaičių, sujungdamas įmonės pareigybes, konsoliduodamas IT sistemas ir centralizuotą veiklą. Be to, Bankas planavo didelę sąveiką pasiekti, suvienodindamas perduotų indėlių sąnaudas pagal Banko palūkanų normos politiką, t. y. sumažindamas už „Probank“ indėlius mokamas palūkanas iki palūkanų normos, taikomos Banko indeliams.

| (356) | Kiek tai susiję su būsimais paskolų nuostoliais, Bankas įgijo „Probank“ paskolas tikrąja, o ne balansine verte. Todėl pavojus, kad ateityje padėtis prastės, yra nedidelis. |
| --- | --- |

(356)

Kiek tai susiję su būsimais paskolų nuostoliais, Bankas įgijo „Probank“ paskolas tikrąja, o ne balansine verte. Todėl pavojus, kad ateityje padėtis prastės, yra nedidelis.

| (357) | Likvidumo pozicijos požiūriu įsigijimas turi teigiamą poveikį Bankui, nes jis įgijo daugiau indėlių nei grynųjų paskolų. Taigi įsigijimas padeda mažinti Banko paskolų ir indėlių santykį. |
| --- | --- |

(357)

Likvidumo pozicijos požiūriu įsigijimas turi teigiamą poveikį Bankui, nes jis įgijo daugiau indėlių nei grynųjų paskolų. Taigi įsigijimas padeda mažinti Banko paskolų ir indėlių santykį.

| (358) | Kalbant apie kapitalo poreikius, primenama, kad Bankas pateikė pasiūlymą su sąlyga, kad HFSF skirs lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „Probank“ turtą, padengti. Galiausiai Bankas ta galimybe nepasinaudojo, nes 2014 m. gegužės mėn. jam pavyko pritraukti pakankamai privataus kapitalo rinkoje. |
| --- | --- |

(358)

Kalbant apie kapitalo poreikius, primenama, kad Bankas pateikė pasiūlymą su sąlyga, kad HFSF skirs lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „Probank“ turtą, padengti. Galiausiai Bankas ta galimybe nepasinaudojo, nes 2014 m. gegužės mėn. jam pavyko pritraukti pakankamai privataus kapitalo rinkoje.

| (359) | Todėl Komisija mano, kad įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio Banko gyvybingumo atkūrimui. |
| --- | --- |

(359)

Todėl Komisija mano, kad įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio Banko gyvybingumo atkūrimui.

7.5.3.2.   Įsigijimo poveikis Bankui reikalingai pagalbos sumai

| (360) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms Banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį Banko gyvybingumui, jis nėra būtinas Banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą. |
| --- | --- |

(360)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms Banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį Banko gyvybingumui, jis nėra būtinas Banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą.

| (361) | Pirkdamas atrinktą „Probank“ turtą ir įsipareigojimus, Bankas jokio atlygio nemokėjo. Be to, Bankas pateikė pasiūlymą su sąlyga, kad HFSF skirs lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „Probank“ turtą, padengti. Todėl dėl įsigijimo pirkėjui neprireikė papildomos valstybės pagalbos. Kiek tai susiję su galimais dėl įsigijimo susidariusiais kapitalo poreikiais ateityje, pažymima, kad turtas buvo įsigytas tikrąja verte, todėl rizika ateityje patirti papildomų nuostolių yra maža. |
| --- | --- |

(361)

Pirkdamas atrinktą „Probank“ turtą ir įsipareigojimus, Bankas jokio atlygio nemokėjo. Be to, Bankas pateikė pasiūlymą su sąlyga, kad HFSF skirs lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „Probank“ turtą, padengti. Todėl dėl įsigijimo pirkėjui neprireikė papildomos valstybės pagalbos. Kiek tai susiję su galimais dėl įsigijimo susidariusiais kapitalo poreikiais ateityje, pažymima, kad turtas buvo įsigytas tikrąja verte, todėl rizika ateityje patirti papildomų nuostolių yra maža.

| (362) | Taigi Bankui neprireikė finansavimo pagalbos įsigyjant „Probank“ ir tas įsigijimas neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(362)

Taigi Bankui neprireikė finansavimo pagalbos įsigyjant „Probank“ ir tas įsigijimas neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.

7.5.3.3.   Konkurenciją iškreipiantis įsigijimo poveikis

| (363) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigyti gali būti leidžiama, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis, kad įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir kad įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos. |
| --- | --- |

(363)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigyti gali būti leidžiama, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis, kad įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir kad įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos.

| (364) | Kaip minėta (86) konstatuojamojoje dalyje, „Probank“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. 2013 m. gegužės mėn. EFPM numatyta galimybė sunkumus patiriančius bankus pertvarkyti pagal pirkimo ir prisiėmimo procedūrą. Kaip nurodyta (87) konstatuojamojoje dalyje, Graikijos bankas pažymėjo, kad, siekiant neprarasti indėlininkų pasitikėjimo Graikijos bankų sistema, būtina patvirtinti bankų pertvarkymo priemones. Todėl įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte. |
| --- | --- |

(364)

Kaip minėta (86) konstatuojamojoje dalyje, „Probank“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. 2013 m. gegužės mėn. EFPM numatyta galimybė sunkumus patiriančius bankus pertvarkyti pagal pirkimo ir prisiėmimo procedūrą. Kaip nurodyta (87) konstatuojamojoje dalyje, Graikijos bankas pažymėjo, kad, siekiant neprarasti indėlininkų pasitikėjimo Graikijos bankų sistema, būtina patvirtinti bankų pertvarkymo priemones. Todėl įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.

| (365) | Tinkamo pasiūlymo „Probank“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis. Taigi Bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Be to, Graikijos konkurencijos tarnyba leido Bankui įsigyti „Probank“. Todėl darytina išvada, kad po pardavimo proceso susiklosčiusi padėtis pavojaus veiksmingai konkurencijai Graikijoje nekelia. |
| --- | --- |

(365)

Tinkamo pasiūlymo „Probank“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis. Taigi Bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Be to, Graikijos konkurencijos tarnyba leido Bankui įsigyti „Probank“. Todėl darytina išvada, kad po pardavimo proceso susiklosčiusi padėtis pavojaus veiksmingai konkurencijai Graikijoje nekelia.

| (366) | Atsižvelgiant į tuos veiksnius, galima daryti išvadą, kad „Probank“ įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis. |
| --- | --- |

(366)

Atsižvelgiant į tuos veiksnius, galima daryti išvadą, kad „Probank“ įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis.

7.5.3.4.   Išvada dėl „Probank“ įsigijimo

| (367) | Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į „Probank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikate nustatytais reikalavimais. |
| --- | --- |

(367)

Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į „Probank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikate nustatytais reikalavimais.

7.6.   A, B1, B2 IR B3 PRIEMONIŲ ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI

7.6.1.   Sunkumų atsiradimo priežastys ir reikšmė vertinimui pagal Restruktūrizavimo komunikatą

| (368) | Kaip nurodyta 2.1.1 ir 2.1.2 skirsniuose, Banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl Graikijos valstybės skolos krizės ir gilaus nuosmukio Graikijoje ir Pietų Europoje. Kalbant apie pirmąjį veiksnį, Graikijos valdžios sektorius prarado galimybę naudotis finansų rinkomis ir galiausiai jam teko derėtis su šalies ir tarptautiniais kreditoriais dėl susitarimo, PSD programos, dėl to reikalavimų valstybei vertė buvo sumažinta 53,3 %. Be to, 31,5 % reikalavimų buvo iškeisti į naujas GVO su mažesnėmis palūkanomis ir ilgesniais išpirkimo terminais. Tas naujas GVO valstybė iš Graikijos bankų išpirko 2012 m. gruodžio mėn. už kainą, lygią 30,2–40,1 % jų nominaliosios vertės, dėl to Graikijos bankai į apskaitą įtraukė dar didesnius nuostolius. Be PSD programos ir skolos išpirkimo poveikio jo kapitalo pozicijai, Bankas nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio taip pat susidūrė su intensyviu indėlių atsiėmimu, kurį lėmė kilęs pavojus, kad dėl netvarios valstybės skolos ir ekonomikos nuosmukio Graikija galėtų pasitraukti iš euro zonos. |
| --- | --- |

(368)

Kaip nurodyta 2.1.1 ir 2.1.2 skirsniuose, Banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl Graikijos valstybės skolos krizės ir gilaus nuosmukio Graikijoje ir Pietų Europoje. Kalbant apie pirmąjį veiksnį, Graikijos valdžios sektorius prarado galimybę naudotis finansų rinkomis ir galiausiai jam teko derėtis su šalies ir tarptautiniais kreditoriais dėl susitarimo, PSD programos, dėl to reikalavimų valstybei vertė buvo sumažinta 53,3 %. Be to, 31,5 % reikalavimų buvo iškeisti į naujas GVO su mažesnėmis palūkanomis ir ilgesniais išpirkimo terminais. Tas naujas GVO valstybė iš Graikijos bankų išpirko 2012 m. gruodžio mėn. už kainą, lygią 30,2–40,1 % jų nominaliosios vertės, dėl to Graikijos bankai į apskaitą įtraukė dar didesnius nuostolius. Be PSD programos ir skolos išpirkimo poveikio jo kapitalo pozicijai, Bankas nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio taip pat susidūrė su intensyviu indėlių atsiėmimu, kurį lėmė kilęs pavojus, kad dėl netvarios valstybės skolos ir ekonomikos nuosmukio Graikija galėtų pasitraukti iš euro zonos.

| (369) | B1, B2 ir B3 priemonės sudaro 9 756 mln. EUR, t. y. mažiau nei įgyvendinus PSD programą į apskaitą įtrauktų nuostolių suma (11 735 mln. EUR). Tokiu atveju ir jeigu sunkumai pirmiausia kyla ne dėl pernelyg rizikingo elgesio, 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punkte numatyta, kad Komisija sušvelnins reikalavimus. |
| --- | --- |

(369)

B1, B2 ir B3 priemonės sudaro 9 756 mln. EUR, t. y. mažiau nei įgyvendinus PSD programą į apskaitą įtrauktų nuostolių suma (11 735 mln. EUR). Tokiu atveju ir jeigu sunkumai pirmiausia kyla ne dėl pernelyg rizikingo elgesio, 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punkte numatyta, kad Komisija sušvelnins reikalavimus.

| (370) | Komisija pripažįsta, kad dalis kapitalo poreikių yra susiję su įprastine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos. Tas faktas taip pat buvo nurodytas sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 60 ir 71 konstatuojamosiose dalyse. Todėl Bankui mažiau nei kitoms remiamoms finansų įstaigoms, kurios sukaupė pernelyg didelę riziką, savo restruktūrizavimo plane reikia spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas. Tos pagalbos priemonės turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį, todėl priemonės, kurių imamasi konkurencijos iškraipymams riboti, turėtų būti proporcingai sušvelnintos. Kadangi PSD programa ir skolos išpirkimas yra skolos atsisakymas valstybės naudai, atlygis valstybei Banko rekapitalizavimo atveju gali būti mažesnis. Tačiau Komisija pažymi, kad Bankui dėl Graikijos valstybės skolos kylanti rizika buvo didesnė nei kai kuriems dideliems Graikijos bankams. Todėl ne visi GVO nuostoliai gali būti siejami su įprastine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos. |
| --- | --- |

(370)

Komisija pripažįsta, kad dalis kapitalo poreikių yra susiję su įprastine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos. Tas faktas taip pat buvo nurodytas sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 60 ir 71 konstatuojamosiose dalyse. Todėl Bankui mažiau nei kitoms remiamoms finansų įstaigoms, kurios sukaupė pernelyg didelę riziką, savo restruktūrizavimo plane reikia spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas. Tos pagalbos priemonės turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį, todėl priemonės, kurių imamasi konkurencijos iškraipymams riboti, turėtų būti proporcingai sušvelnintos. Kadangi PSD programa ir skolos išpirkimas yra skolos atsisakymas valstybės naudai, atlygis valstybei Banko rekapitalizavimo atveju gali būti mažesnis. Tačiau Komisija pažymi, kad Bankui dėl Graikijos valstybės skolos kylanti rizika buvo didesnė nei kai kuriems dideliems Graikijos bankams. Todėl ne visi GVO nuostoliai gali būti siejami su įprastine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos.

| (371) | Kita Banko nuostolių atsiradimo priežastis – Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktų paskolų nuostoliai. Komisija mano, kad tie nuostoliai daugiausia susidarė dėl nepaprastai didelio ir užsitęsusio BVP sumažėjimo – maždaug 25 % per penkerius metus, o ne dėl rizikingos Banko skolinimo praktikos. Taigi dėl pagalbos, suteiktos tiems nuostoliams padengti, nekyla neatsakingo elgesio rizikos; taip būna tuo atveju, kai pagalba bankas yra apsaugomas nuo ankstesnio rizikingo elgesio pasekmių. Todėl pagalba turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį (144). |
| --- | --- |

(371)

Kita Banko nuostolių atsiradimo priežastis – Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktų paskolų nuostoliai. Komisija mano, kad tie nuostoliai daugiausia susidarė dėl nepaprastai didelio ir užsitęsusio BVP sumažėjimo – maždaug 25 % per penkerius metus, o ne dėl rizikingos Banko skolinimo praktikos. Taigi dėl pagalbos, suteiktos tiems nuostoliams padengti, nekyla neatsakingo elgesio rizikos; taip būna tuo atveju, kai pagalba bankas yra apsaugomas nuo ankstesnio rizikingo elgesio pasekmių. Todėl pagalba turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį (144).

| (372) | Tačiau dalis Banko kapitalo poreikių ir paskolų nuostolių susidarė dėl kai kurių tarptautinių patronuojamųjų įmonių. Pavyzdžiui, 2012 m. veikla Rumunijoje ir Bulgarijoje buvo nuostolinga. Užsienio turtas taip pat mažino likvidumą, nes grupės vidaus finansavimas siekė maždaug [...] mlrd. EUR 2012 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(372)

Tačiau dalis Banko kapitalo poreikių ir paskolų nuostolių susidarė dėl kai kurių tarptautinių patronuojamųjų įmonių. Pavyzdžiui, 2012 m. veikla Rumunijoje ir Bulgarijoje buvo nuostolinga. Užsienio turtas taip pat mažino likvidumą, nes grupės vidaus finansavimas siekė maždaug [...] mlrd. EUR 2012 m. gruodžio 31 d.

| (373) | Taigi 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punktas taikomas didelei nuostolių daliai ir pagalbos poreikiui, todėl Komisija gali sušvelninti reikalavimus. Dalis pagalbos poreikio susijusi su Graikijos paskolų nuostoliais dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Dėl tokios pagalbos nekyla neatsakingo elgesio rizikos, todėl ji turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį. |
| --- | --- |

(373)

Taigi 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punktas taikomas didelei nuostolių daliai ir pagalbos poreikiui, todėl Komisija gali sušvelninti reikalavimus. Dalis pagalbos poreikio susijusi su Graikijos paskolų nuostoliais dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Dėl tokios pagalbos nekyla neatsakingo elgesio rizikos, todėl ji turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį.

| (374) | Be to, nedidelė dalis pagalbos poreikio susijusi su paties Banko rizikavimu. |
| --- | --- |

(374)

Be to, nedidelė dalis pagalbos poreikio susijusi su paties Banko rizikavimu.

| (375) | Tačiau Graikijos ekonomika nuo 2008 m. smuko maždaug 25 %, todėl siekiant atkurti pakankamą pelningumą Bankui reikia savo organizacinę struktūrą, sąnaudų struktūrą ir komercinį tinklą pritaikyti prie tų naujų sąlygų. Taigi nepaisant to, kad pagrindinės pagalbos būtinumo priežastys nėra susijusios su pernelyg didele prisiimta rizika, Bankas turi restruktūrizuoti savo veiklą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis jo gyvybingumas. |
| --- | --- |

(375)

Tačiau Graikijos ekonomika nuo 2008 m. smuko maždaug 25 %, todėl siekiant atkurti pakankamą pelningumą Bankui reikia savo organizacinę struktūrą, sąnaudų struktūrą ir komercinį tinklą pritaikyti prie tų naujų sąlygų. Taigi nepaisant to, kad pagrindinės pagalbos būtinumo priežastys nėra susijusios su pernelyg didele prisiimta rizika, Bankas turi restruktūrizuoti savo veiklą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis jo gyvybingumas.

7.6.2.   Gyvybingumas

| (376) | Restruktūrizavimo planu turi būti užtikrinta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos finansų įstaiga sugebės atkurti ilgalaikį gyvybingumą (Restruktūrizavimo komunikato 2 skirsnis). Nagrinėjamu atveju restruktūrizavimo laikotarpis – tai laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(376)

Restruktūrizavimo planu turi būti užtikrinta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos finansų įstaiga sugebės atkurti ilgalaikį gyvybingumą (Restruktūrizavimo komunikato 2 skirsnis). Nagrinėjamu atveju restruktūrizavimo laikotarpis – tai laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d.

| (377) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 9, 10 ir 11 punktus Graikija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama išsami informacija apie Banko verslo modelį. Be to, plane nurodomos Banko patiriamų sunkumų priežastys, taip pat priemonės, kurių imtasi visoms gyvybingumo problemoms, su kuriomis jis susidūrė, spręsti. Visų pirma restruktūrizavimo plane aprašoma pasirinkta strategija Banko veiklos efektyvumui išlaikyti ir klausimams, susijusiems su dideliu neveiksnių paskolų lygiu, silpnomis likvidumo ir kapitalo pozicijomis, taip pat užsienyje veikiančiomis įmonėmis, kurios dėl finansavimo ir kapitalo buvo priklausomos nuo savo patronuojančiosios įmonės, spręsti. |
| --- | --- |

(377)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 9, 10 ir 11 punktus Graikija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama išsami informacija apie Banko verslo modelį. Be to, plane nurodomos Banko patiriamų sunkumų priežastys, taip pat priemonės, kurių imtasi visoms gyvybingumo problemoms, su kuriomis jis susidūrė, spręsti. Visų pirma restruktūrizavimo plane aprašoma pasirinkta strategija Banko veiklos efektyvumui išlaikyti ir klausimams, susijusiems su dideliu neveiksnių paskolų lygiu, silpnomis likvidumo ir kapitalo pozicijomis, taip pat užsienyje veikiančiomis įmonėmis, kurios dėl finansavimo ir kapitalo buvo priklausomos nuo savo patronuojančiosios įmonės, spręsti.

7.6.2.1.   Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla

| (378) | Kalbant apie likvidumą ir Banko priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo, restruktūrizavimo plane numatomas ribotas balanso augimas Graikijoje, o indėlių bazė vėl turėtų didėti. Jau sumažėjusi priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui padidinti ir toliau mažės (145), o tai padės Bankui sumažinti ir savo finansavimo išlaidas. |
| --- | --- |

(378)

Kalbant apie likvidumą ir Banko priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo, restruktūrizavimo plane numatomas ribotas balanso augimas Graikijoje, o indėlių bazė vėl turėtų didėti. Jau sumažėjusi priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui padidinti ir toliau mažės (145), o tai padės Bankui sumažinti ir savo finansavimo išlaidas.

| (379) | (153) konstatuojamojoje dalyje nurodytu įsipareigojimu dėl paskolų ir indėlių santykio užtikrinama, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje Banko balanso struktūra išliktų tvari. Pardavus vertybinius popierius ir kitą nepagrindinę veiklą taip pat sustiprės Banko likvidumo pozicija. Kadangi Graikijos bankų sektoriaus padėtis vis dar netvirta, Komisija gali pritarti Graikijos valdžios institucijų prašymui leisti padidinti Banko likvidumą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones. |
| --- | --- |

(379)

(153) konstatuojamojoje dalyje nurodytu įsipareigojimu dėl paskolų ir indėlių santykio užtikrinama, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje Banko balanso struktūra išliktų tvari. Pardavus vertybinius popierius ir kitą nepagrindinę veiklą taip pat sustiprės Banko likvidumo pozicija. Kadangi Graikijos bankų sektoriaus padėtis vis dar netvirta, Komisija gali pritarti Graikijos valdžios institucijų prašymui leisti padidinti Banko likvidumą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones.

| (380) | Kad būtų sumažintos finansavimo išlaidos, Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas toliau mažins už indėlius Graikijoje mokamas palūkanas, kaip aprašyta (153) konstatuojamojoje dalyje. Šis sumažinimas bus svarbus veiksnys didinant Banko pelningumą prieš atidėjinių sudarymą. |
| --- | --- |

(380)

Kad būtų sumažintos finansavimo išlaidos, Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas toliau mažins už indėlius Graikijoje mokamas palūkanas, kaip aprašyta (153) konstatuojamojoje dalyje. Šis sumažinimas bus svarbus veiksnys didinant Banko pelningumą prieš atidėjinių sudarymą.

| (381) | Nuo krizės pradžios Bankas pradėjo racionalizuoti savo komercinį tinklą Graikijoje, mažindamas filialų ir darbuotojų skaičių. Iki 2017 m. gruodžio 31 d. Banko bendros sąnaudos bus dar labiau sumažintos. Tuo tikslu Graikija įsipareigojo, kad Bankas sumažins savo filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje, kad 2017 m. gruodžio 31 d. jis neviršytų atitinkamai [...] ir [...], o bendros sąnaudos Graikijoje neviršytų [...] mln. EUR. Numatomas sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei [...] %. Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu bus užtikrintas Banko produktyvumas naujomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(381)

Nuo krizės pradžios Bankas pradėjo racionalizuoti savo komercinį tinklą Graikijoje, mažindamas filialų ir darbuotojų skaičių. Iki 2017 m. gruodžio 31 d. Banko bendros sąnaudos bus dar labiau sumažintos. Tuo tikslu Graikija įsipareigojo, kad Bankas sumažins savo filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje, kad 2017 m. gruodžio 31 d. jis neviršytų atitinkamai [...] ir [...], o bendros sąnaudos Graikijoje neviršytų [...] mln. EUR. Numatomas sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei [...] %. Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu bus užtikrintas Banko produktyvumas naujomis rinkos sąlygomis.

| (382) | Kita svarbi sritis – neveiksnių paskolų valdymas. Siekdamas sumažinti nuostolius, Bankas planuoja suintensyvinti savo paskolų pertvarkymo veiklą. Pagal naują veiklos modelį Banko vardu neveiksnias paskolas tvarkys specialus skyrius, kurio prioritetinis tikslas – kuo labiau padidinti Banko susigrąžinamas skolas ir mažinti neveiksnių paskolų skaičių tvariai jas restruktūrizuojant. Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas, vykdydamas paskolų politiką, laikysis aukštų standartų, siekdamas užtikrinti kuo didesnę vertę Bankui kiekviename paskolų teikimo proceso etape, kaip aprašyta (157) konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(382)

Kita svarbi sritis – neveiksnių paskolų valdymas. Siekdamas sumažinti nuostolius, Bankas planuoja suintensyvinti savo paskolų pertvarkymo veiklą. Pagal naują veiklos modelį Banko vardu neveiksnias paskolas tvarkys specialus skyrius, kurio prioritetinis tikslas – kuo labiau padidinti Banko susigrąžinamas skolas ir mažinti neveiksnių paskolų skaičių tvariai jas restruktūrizuojant. Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas, vykdydamas paskolų politiką, laikysis aukštų standartų, siekdamas užtikrinti kuo didesnę vertę Bankui kiekviename paskolų teikimo proceso etape, kaip aprašyta (157) konstatuojamojoje dalyje.

7.6.2.2.   Banko valdymas

| (383) | Kitas pagrindinis klausimas – Banko valdymas, atsižvelgiant į tai, kad po 2014 m. akcinio kapitalo padidinimo HFSF turi daugumą Banko akcijų, tačiau ribotą balsavimo teisę. Be to, kai kurie privatūs akcininkai taip pat turi varantų, todėl jie gautų naudos, jeigu situacija visiškai pasikeistų ir akcijų kaina restruktūrizavimo laikotarpiu staigiai pakiltų. Kadangi dėl to galėtų kilti neatsakingo elgesio rizika, 2013 m. Bankas ir HFSF susitarė dėl specialios santykių palaikymo tvarkos. Tuo susitarimu kasdienė Banko veikla apsaugoma nuo bet kokio pagrindinių akcininkų kišimosi, kartu užtikrinant, kad HFSF, rengdamas atitinkamas konsultacijas, galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir neleisti Banko vadovybei prisiimti pernelyg didelės rizikos. Bankas taip pat įsipareigojo atidžiai stebėti savo riziką dėl susijusių skolininkų. Komisija teigiamai vertina tai, kad HFSF automatiškai atgaus visas savo balsavimo teises, jei Bankas nustos įgyvendinti savo restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(383)

Kitas pagrindinis klausimas – Banko valdymas, atsižvelgiant į tai, kad po 2014 m. akcinio kapitalo padidinimo HFSF turi daugumą Banko akcijų, tačiau ribotą balsavimo teisę. Be to, kai kurie privatūs akcininkai taip pat turi varantų, todėl jie gautų naudos, jeigu situacija visiškai pasikeistų ir akcijų kaina restruktūrizavimo laikotarpiu staigiai pakiltų. Kadangi dėl to galėtų kilti neatsakingo elgesio rizika, 2013 m. Bankas ir HFSF susitarė dėl specialios santykių palaikymo tvarkos. Tuo susitarimu kasdienė Banko veikla apsaugoma nuo bet kokio pagrindinių akcininkų kišimosi, kartu užtikrinant, kad HFSF, rengdamas atitinkamas konsultacijas, galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir neleisti Banko vadovybei prisiimti pernelyg didelės rizikos. Bankas taip pat įsipareigojo atidžiai stebėti savo riziką dėl susijusių skolininkų. Komisija teigiamai vertina tai, kad HFSF automatiškai atgaus visas savo balsavimo teises, jei Bankas nustos įgyvendinti savo restruktūrizavimo planą.

7.6.2.3.   Tarptautinė veikla

| (384) | Kaip paaiškinta (372) konstatuojamojoje dalyje, dėl tam tikros tarptautinės Banko veiklos praeityje smarkiai sumažėjo Banko kapitalas, likvidumas ir pelningumas. |
| --- | --- |

(384)

Kaip paaiškinta (372) konstatuojamojoje dalyje, dėl tam tikros tarptautinės Banko veiklos praeityje smarkiai sumažėjo Banko kapitalas, likvidumas ir pelningumas.

| (385) | Restruktūrizavimo plane numatytas didesnis veiklos sutelkimas šalies rinkoje ir Turkijoje. Bankas jau pradėjo racionalizuoti užsienio patronuojamąsias įmones, stiprinti paskolų garantavimo procesą ir mažinti patronuojamųjų įmonių finansavimo trūkumą. Graikija įsipareigojo, kad Bankas parduos savo [...] ir užsienio patronuojamąsias įmones [...]. |
| --- | --- |

(385)

Restruktūrizavimo plane numatytas didesnis veiklos sutelkimas šalies rinkoje ir Turkijoje. Bankas jau pradėjo racionalizuoti užsienio patronuojamąsias įmones, stiprinti paskolų garantavimo procesą ir mažinti patronuojamųjų įmonių finansavimo trūkumą. Graikija įsipareigojo, kad Bankas parduos savo [...] ir užsienio patronuojamąsias įmones [...].

| (386) | Todėl nuo 2012 m. gruodžio 31 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. bendra turto, esančio ne Graikijoje ir ne Turkijoje, vertė sumažės [...] %. |
| --- | --- |

(386)

Todėl nuo 2012 m. gruodžio 31 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. bendra turto, esančio ne Graikijoje ir ne Turkijoje, vertė sumažės [...] %.

| (387) | Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas sumažins savo filialo Turkijoje „Finansbank“ akcijų paketą per [...]. [...] yra teigiamas pokytis, nes sustiprins Banko kapitalo padėtį. Kalbant apie tai, kad Bankas numato likti „Finansbank“ didžiausiu akcininku, Komisija pažymi, kad „Finansbank“ pastaraisiais metais nuolat dirbo pelningai. Be to, Komisija pažymi, kad Bankas numato atidžiai stebėti patronuojamosios įmonės „Finansbank“ sąnaudas ir jos prisiimamą riziką. Banko įsipareigojimu „Finansbank“ neteikti [...] užtikrinama, kad „Finansbank“ [...]. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad tai, jog Bankas ketina likti „Finansbank“ didžiausiu akcininku, nekelia pavojaus jo pelningumo atkūrimui. |
| --- | --- |

(387)

Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas sumažins savo filialo Turkijoje „Finansbank“ akcijų paketą per [...]. [...] yra teigiamas pokytis, nes sustiprins Banko kapitalo padėtį. Kalbant apie tai, kad Bankas numato likti „Finansbank“ didžiausiu akcininku, Komisija pažymi, kad „Finansbank“ pastaraisiais metais nuolat dirbo pelningai. Be to, Komisija pažymi, kad Bankas numato atidžiai stebėti patronuojamosios įmonės „Finansbank“ sąnaudas ir jos prisiimamą riziką. Banko įsipareigojimu „Finansbank“ neteikti [...] užtikrinama, kad „Finansbank“ [...]. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad tai, jog Bankas ketina likti „Finansbank“ didžiausiu akcininku, nekelia pavojaus jo pelningumo atkūrimui.

| (388) | Todėl daroma išvada, kad Bankas pakankamai restruktūrizuos savo veiklą užsienyje ir sumažins riziką, kylančią dėl mažiau gyvybingų patronuojamųjų įmonių. |
| --- | --- |

(388)

Todėl daroma išvada, kad Bankas pakankamai restruktūrizuos savo veiklą užsienyje ir sumažins riziką, kylančią dėl mažiau gyvybingų patronuojamųjų įmonių.

7.6.2.4.   Išvada dėl gyvybingumo

| (389) | Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad Bankas gali atlaikyti pakankamai nemažai nepalankiausių sąlygų, nes pagal nepalankų scenarijų Bankas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje toliau dirbs pelningai, o jo bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas išliks pakankamai didelis (146). |
| --- | --- |

(389)

Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad Bankas gali atlaikyti pakankamai nemažai nepalankiausių sąlygų, nes pagal nepalankų scenarijų Bankas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje toliau dirbs pelningai, o jo bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas išliks pakankamai didelis (146).

| (390) | 2014 m. pritrauktos papildomo kapitalo sumos, t. y. 2 500 mln. EUR, pakanka 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis pagrindiniam scenarijui įgyvendinti. Vertindamas kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų Graikijos bankas jau padarė keletą pakeitimų, dėl kurių padidėjo numatomi kapitalo poreikiai, palyginti su Banko pagal savo pagrindinį scenarijų apskaičiuotais kapitalo poreikiais. Todėl Graikijos banko pagal pagrindinį scenarijų apskaičiuotų kapitalo poreikių atveju atsižvelgiama į tam tikrą nepalankiausių sąlygų lygį. Kad padarytų išvadą, jog Bankas yra gyvybingas, Komisija nereikalauja, kad Bankas iš anksto turėtų pakankamai kapitalo Graikijos banko pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų apskaičiuotiems kapitalo poreikiams padengti, nes tas apskaičiuotas lygis reiškia didelį nepalankiausių sąlygų lygį. |
| --- | --- |

(390)

2014 m. pritrauktos papildomo kapitalo sumos, t. y. 2 500 mln. EUR, pakanka 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis pagrindiniam scenarijui įgyvendinti. Vertindamas kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų Graikijos bankas jau padarė keletą pakeitimų, dėl kurių padidėjo numatomi kapitalo poreikiai, palyginti su Banko pagal savo pagrindinį scenarijų apskaičiuotais kapitalo poreikiais. Todėl Graikijos banko pagal pagrindinį scenarijų apskaičiuotų kapitalo poreikių atveju atsižvelgiama į tam tikrą nepalankiausių sąlygų lygį. Kad padarytų išvadą, jog Bankas yra gyvybingas, Komisija nereikalauja, kad Bankas iš anksto turėtų pakankamai kapitalo Graikijos banko pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų apskaičiuotiems kapitalo poreikiams padengti, nes tas apskaičiuotas lygis reiškia didelį nepalankiausių sąlygų lygį.

| (391) | Be to, aišku, kad Bankas papildomai neinvestuos į neinvesticinio reitingo vertybinius popierius, o tai padės išlaikyti jo kapitalo ir likvidumo poziciją. |
| --- | --- |

(391)

Be to, aišku, kad Bankas papildomai neinvestuos į neinvesticinio reitingo vertybinius popierius, o tai padės išlaikyti jo kapitalo ir likvidumo poziciją.

| (392) | Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad restruktūrizavimo plane numatytos restruktūrizavimo priemonės yra pakankamos Banko gyvybingumui atkurti. |
| --- | --- |

(392)

Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad restruktūrizavimo plane numatytos restruktūrizavimo priemonės yra pakankamos Banko gyvybingumui atkurti.

7.6.3.   Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

| (393) | Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikato 3 skirsnyje, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos, bankai ir jų kapitalo savininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo. Taigi restruktūrizavimui finansuoti bankai turėtų naudoti savo išteklius, šiuo tikslu, pvz., parduodami turtą, o kapitalo savininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius. Graikijos prisiimtais įsipareigojimais turėtų būti užtikrintas nuosavų išteklių naudojimas ir pirminių akcininkų bei privačių investuotojų, turinčių Banko mišrių kapitalo priemonių, dalyvavimas vykdant restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

(393)

Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikato 3 skirsnyje, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos, bankai ir jų kapitalo savininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo. Taigi restruktūrizavimui finansuoti bankai turėtų naudoti savo išteklius, šiuo tikslu, pvz., parduodami turtą, o kapitalo savininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius. Graikijos prisiimtais įsipareigojimais turėtų būti užtikrintas nuosavų išteklių naudojimas ir pirminių akcininkų bei privačių investuotojų, turinčių Banko mišrių kapitalo priemonių, dalyvavimas vykdant restruktūrizavimą.

7.6.3.1.   Banko įnašas – turto pardavimas ir sąnaudų mažinimas

| (394) | Bankas jau pardavė kelias mažas įmones, kaip antai užsiimančias draudimo veikla Turkijoje, ir savo nekilnojamojo turto patronuojamosios įmonės daugumos akcijų paketą. |
| --- | --- |

(394)

Bankas jau pardavė kelias mažas įmones, kaip antai užsiimančias draudimo veikla Turkijoje, ir savo nekilnojamojo turto patronuojamosios įmonės daugumos akcijų paketą.

| (395) | Kaip nurodyta (387) konstatuojamojoje dalyje, restruktūrizavimo plane numatyta parduoti „Finansbank“ mažumos akcijų paketą, – tai leis Bankui didinti kapitalą savo ištekliais. Be to, Bankas parduos [...] ir savo privataus akcinio kapitalo patronuojamąją įmonę, taip pat kitus vertybinius popierius. Atsižvelgiant į jau sumažintą finansinį įsiskolinimą ir parduotą turtą, taip pat įgyvendinęs įsipareigojimus, susijusius su užsienyje veikiančių įmonių finansinio įsiskolinimo mažinimu ir pardavimu, Bankas bus sukaupęs pakankamo dydžio kapitalą. Sumažinus Banko tarptautinio turto dydį taip pat gerokai sumažės nenumatytas pavojus, kad pagalbos prireiks ateityje. Taigi tai padeda sumažinti pagalbą iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(395)

Kaip nurodyta (387) konstatuojamojoje dalyje, restruktūrizavimo plane numatyta parduoti „Finansbank“ mažumos akcijų paketą, – tai leis Bankui didinti kapitalą savo ištekliais. Be to, Bankas parduos [...] ir savo privataus akcinio kapitalo patronuojamąją įmonę, taip pat kitus vertybinius popierius. Atsižvelgiant į jau sumažintą finansinį įsiskolinimą ir parduotą turtą, taip pat įgyvendinęs įsipareigojimus, susijusius su užsienyje veikiančių įmonių finansinio įsiskolinimo mažinimu ir pardavimu, Bankas bus sukaupęs pakankamo dydžio kapitalą. Sumažinus Banko tarptautinio turto dydį taip pat gerokai sumažės nenumatytas pavojus, kad pagalbos prireiks ateityje. Taigi tai padeda sumažinti pagalbą iki mažiausios būtinos sumos.

| (396) | Siekdamas apriboti kapitalo poreikius Bankas nenaudos [...], kaip aprašyta (154) konstatuojamojoje dalyje. Be to, Graikijos prisiimtais įsipareigojimais numatoma, kad Bankas neįsigis brangaus turto. |
| --- | --- |

(396)

Siekdamas apriboti kapitalo poreikius Bankas nenaudos [...], kaip aprašyta (154) konstatuojamojoje dalyje. Be to, Graikijos prisiimtais įsipareigojimais numatoma, kad Bankas neįsigis brangaus turto.

| (397) | Bankas taip pat ėmėsi plataus masto sąnaudų mažinimo programos, kaip nurodyta 2.4.2 skirsnyje. Jo sąnaudos toliau mažės iki 2017 m. Mažinamas Banko darbuotojų skaičius ir darbo užmokestis. |
| --- | --- |

(397)

Bankas taip pat ėmėsi plataus masto sąnaudų mažinimo programos, kaip nurodyta 2.4.2 skirsnyje. Jo sąnaudos toliau mažės iki 2017 m. Mažinamas Banko darbuotojų skaičius ir darbo užmokestis.

7.6.3.2.   Ankstesnių akcininkų dalijimasis našta ir rinkoje pritrauktas naujas kapitalas

| (398) | Banko esamų akcininkų valdomą akcinio kapitalo dalį pavyko sumažinti 2009 m. ir 2010 m. įvykdžius teisių emisiją (147), o vėliau – HFSF įvykdžius rekapitalizavimą (B3 priemonė). Banko akcininkams priklausanti dalis buvo sumažinta nuo 100 % prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą iki vos 5,1 % po jo. Be to, paprastiems akcininkams dividendai nemokami nuo 2007 m., o JAV privilegijuotųjų akcijų savininkams – nuo 2009 m. Be ankstesnių akcininkų dalijimosi našta, nuo krizės pradžios 2008 m. Bankas pritraukė didelę kapitalo sumą, t. y. 1 247 mln. EUR 2009 m., 1 815 mln. EUR 2010 m., 1 079 mln. EUR 2013 m. ir 2 500 mln. EUR 2014 m. Tuo pritrauktu kapitalu buvo sumažinta kapitalo poreikių, kuriuos reikėjo patenkinti pasitelkus valstybės pagalbą, suma. |
| --- | --- |

(398)

Banko esamų akcininkų valdomą akcinio kapitalo dalį pavyko sumažinti 2009 m. ir 2010 m. įvykdžius teisių emisiją (147), o vėliau – HFSF įvykdžius rekapitalizavimą (B3 priemonė). Banko akcininkams priklausanti dalis buvo sumažinta nuo 100 % prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą iki vos 5,1 % po jo. Be to, paprastiems akcininkams dividendai nemokami nuo 2007 m., o JAV privilegijuotųjų akcijų savininkams – nuo 2009 m. Be ankstesnių akcininkų dalijimosi našta, nuo krizės pradžios 2008 m. Bankas pritraukė didelę kapitalo sumą, t. y. 1 247 mln. EUR 2009 m., 1 815 mln. EUR 2010 m., 1 079 mln. EUR 2013 m. ir 2 500 mln. EUR 2014 m. Tuo pritrauktu kapitalu buvo sumažinta kapitalo poreikių, kuriuos reikėjo patenkinti pasitelkus valstybės pagalbą, suma.

7.6.3.3.   Subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta

| (399) | Banko subordinuotosios skolos priemonių turėtojai padengė dalį Banko restruktūrizavimo išlaidų. Siekdamas padidinti kapitalą Bankas įgyvendino keletą įsipareigojimų valdymo priemonių, kaip aprašyta 149 ir 150 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(399)

Banko subordinuotosios skolos priemonių turėtojai padengė dalį Banko restruktūrizavimo išlaidų. Siekdamas padidinti kapitalą Bankas įgyvendino keletą įsipareigojimų valdymo priemonių, kaip aprašyta 149 ir 150 konstatuojamosiose dalyse.

| (400) | Vis dar neapmokėtoms priemonėms taikomas (159) konstatuojamojoje dalyje nurodytas draudimas mokėti atkarpas. Todėl Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas Banko privačių investuotojų, turinčių mišrių kapitalo priemonių, dalijimasis našta ir laikomasi atitinkamų Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų. |
| --- | --- |

(400)

Vis dar neapmokėtoms priemonėms taikomas (159) konstatuojamojoje dalyje nurodytas draudimas mokėti atkarpas. Todėl Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas Banko privačių investuotojų, turinčių mišrių kapitalo priemonių, dalijimasis našta ir laikomasi atitinkamų Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų.

7.6.3.4.   Išvada dėl nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo

| (401) | Komisija pažymi, kad, palyginti su visa gauta valstybės rekapitalizavimo priemonės suma, nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo (parduodant ir mažinant turtą) lygis yra gerokai mažesnis nei tas, kurį Komisija paprastai laikytų pakankamu. Pavyzdžiui, restruktūrizavimo plane numatyta nemažinti Graikijos bankininkystės veiklos ir pasilaikyti „Finansbank“ daugumos akcijų paketą. Tačiau atsižvelgiant į 7.6.1 skirsnyje aptartus veiksnius, dėl kurių Komisija gali sutikti su mažesniu nuosavu įnašu ir naštos pasidalijimu, gali būti laikoma, kad restruktūrizavimo plane numatytos pakankamos nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo priemonės. |
| --- | --- |

(401)

Komisija pažymi, kad, palyginti su visa gauta valstybės rekapitalizavimo priemonės suma, nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo (parduodant ir mažinant turtą) lygis yra gerokai mažesnis nei tas, kurį Komisija paprastai laikytų pakankamu. Pavyzdžiui, restruktūrizavimo plane numatyta nemažinti Graikijos bankininkystės veiklos ir pasilaikyti „Finansbank“ daugumos akcijų paketą. Tačiau atsižvelgiant į 7.6.1 skirsnyje aptartus veiksnius, dėl kurių Komisija gali sutikti su mažesniu nuosavu įnašu ir naštos pasidalijimu, gali būti laikoma, kad restruktūrizavimo plane numatytos pakankamos nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo priemonės.

7.6.4.   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

| (402) | Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlyta priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai ir užtikrinamas konkurencingas bankų sektorius. Be to, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamos neatsakingo elgesio rizikos problemos ir užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama antikonkurenciniams veiksmams finansuoti. |
| --- | --- |

(402)

Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlyta priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai ir užtikrinamas konkurencingas bankų sektorius. Be to, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamos neatsakingo elgesio rizikos problemos ir užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama antikonkurenciniams veiksmams finansuoti.

| (403) | Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertindama pagalbos sumą ir dėl pagalbos kylančius konkurencijos iškraipymus Komisija turi atsižvelgti tiek į absoliučią, tiek į santykinę gautos valstybės pagalbos sumą, taip pat į naštos pasidalijimo lygį ir į finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Šiuo klausimu Komisija primena, kad Bankas iš valstybės gavo kapitalo, atitinkančio 17,3 % pagal riziką įvertinto jo turto (148). Be to, Bankas gavo likvidumo garantijų, kurių vertė buvo 12 900 mln. EUR (2011 m. balandžio 15 d.) ir 14 798 mln. EUR (2013 m. gruodžio 31 d.). Tą dieną Bankas taip pat buvo gavęs 847 mln. EUR paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, o 2012 m. gruodžio 31 d. – 30,9 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti. Taigi būtinybė įgyvendinti priemones, kuriomis būtų ribojami galimi konkurencijos iškraipymai, pateisinama atsižvelgiant į tą didelę pagalbos sumą. Be to, Banko rinkos dalis Graikijoje yra didelė: 2013 m. gruodžio 31 d. jo paskolų rinkos dalis siekė 22 %, o indėlių – 25 % (149). |
| --- | --- |

(403)

Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertindama pagalbos sumą ir dėl pagalbos kylančius konkurencijos iškraipymus Komisija turi atsižvelgti tiek į absoliučią, tiek į santykinę gautos valstybės pagalbos sumą, taip pat į naštos pasidalijimo lygį ir į finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Šiuo klausimu Komisija primena, kad Bankas iš valstybės gavo kapitalo, atitinkančio 17,3 % pagal riziką įvertinto jo turto (148). Be to, Bankas gavo likvidumo garantijų, kurių vertė buvo 12 900 mln. EUR (2011 m. balandžio 15 d.) ir 14 798 mln. EUR (2013 m. gruodžio 31 d.). Tą dieną Bankas taip pat buvo gavęs 847 mln. EUR paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, o 2012 m. gruodžio 31 d. – 30,9 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti. Taigi būtinybė įgyvendinti priemones, kuriomis būtų ribojami galimi konkurencijos iškraipymai, pateisinama atsižvelgiant į tą didelę pagalbos sumą. Be to, Banko rinkos dalis Graikijoje yra didelė: 2013 m. gruodžio 31 d. jo paskolų rinkos dalis siekė 22 %, o indėlių – 25 % (149).

| (404) | Komisija primena, kad Banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl išorės sukrėtimų, kaip antai Graikijos valstybės skolos krizės ir užsitęsusio nuosmukio, dėl kurio Graikijos ekonomika yra sutrikdyta nuo 2008 m. Tai taip pat pažymėta sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 68 konstatuojamojoje dalyje. Taigi dėl šių aplinkybių poreikis spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas sumažėjęs. Kaip aptarta 7.6.1 skirsnyje, atsižvelgiant į tuos veiksnius pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiantis poveikis yra mažesnis, taigi ir konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių poreikis yra mažesnis. Dėl tų priežasčių Komisija išimties tvarka gali sutikti, kad, nepaisant didelės pagalbos sumos, restruktūrizavimo plane nebūtų numatyta jokio balanso ir paskolų mažinimo Graikijoje. |
| --- | --- |

(404)

Komisija primena, kad Banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl išorės sukrėtimų, kaip antai Graikijos valstybės skolos krizės ir užsitęsusio nuosmukio, dėl kurio Graikijos ekonomika yra sutrikdyta nuo 2008 m. Tai taip pat pažymėta sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 68 konstatuojamojoje dalyje. Taigi dėl šių aplinkybių poreikis spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas sumažėjęs. Kaip aptarta 7.6.1 skirsnyje, atsižvelgiant į tuos veiksnius pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiantis poveikis yra mažesnis, taigi ir konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių poreikis yra mažesnis. Dėl tų priežasčių Komisija išimties tvarka gali sutikti, kad, nepaisant didelės pagalbos sumos, restruktūrizavimo plane nebūtų numatyta jokio balanso ir paskolų mažinimo Graikijoje.

| (405) | Tačiau Komisija pažymi, kad valstybės rekapitalizavimo priemonės leido Bankui tęsti bankininkystės veiklą užsienio rinkose. |
| --- | --- |

(405)

Tačiau Komisija pažymi, kad valstybės rekapitalizavimo priemonės leido Bankui tęsti bankininkystės veiklą užsienio rinkose.

| (406) | Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad, be jau įgyvendinto finansinio įsiskolinimo mažinimo ir restruktūrizavimo, Bankas įsipareigojo iki 2018 m. birželio 30 d. sumažinti savo tarptautinio turto dydį (150). Taigi pagalba nebus naudojama konkurencijai tose užsienio rinkose iškraipyti. |
| --- | --- |

(406)

Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad, be jau įgyvendinto finansinio įsiskolinimo mažinimo ir restruktūrizavimo, Bankas įsipareigojo iki 2018 m. birželio 30 d. sumažinti savo tarptautinio turto dydį (150). Taigi pagalba nebus naudojama konkurencijai tose užsienio rinkose iškraipyti.

| (407) | Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas nevykdys įsigijimų, taip užtikrinant, kad Bankas nenaudotų gautos valstybės pagalbos naujam verslui įsigyti. Tas įsipareigojimas padeda užtikrinti, kad pagalba būtų griežtai naudojama Graikijos bankininkystės veiklos gyvybingumo atkūrimui remti, o ne, pavyzdžiui, plėstis užsienio rinkose. |
| --- | --- |

(407)

Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas nevykdys įsigijimų, taip užtikrinant, kad Bankas nenaudotų gautos valstybės pagalbos naujam verslui įsigyti. Tas įsipareigojimas padeda užtikrinti, kad pagalba būtų griežtai naudojama Graikijos bankininkystės veiklos gyvybingumo atkūrimui remti, o ne, pavyzdžiui, plėstis užsienio rinkose.

| (408) | Įsipareigojimu mažinti už Graikijos indėlius mokamas palūkanas taip pat užtikrinama, kad pagalba nebus naudojama nepelningoms indėlių priėmimo strategijoms, kuriomis iškraipoma konkurencija Graikijos rinkose, finansuoti. Taip pat įsipareigojimu įgyvendinti griežtas gaires dėl naujų paskolų kainų nustatymo (151) remiantis tinkamu kredito rizikos vertinimu bus užtikrinta, kad Bankas netinkamomis paskolų klientams kainų nustatymo strategijomis neiškraipytų konkurencijos Graikijos rinkoje. |
| --- | --- |

(408)

Įsipareigojimu mažinti už Graikijos indėlius mokamas palūkanas taip pat užtikrinama, kad pagalba nebus naudojama nepelningoms indėlių priėmimo strategijoms, kuriomis iškraipoma konkurencija Graikijos rinkose, finansuoti. Taip pat įsipareigojimu įgyvendinti griežtas gaires dėl naujų paskolų kainų nustatymo (151) remiantis tinkamu kredito rizikos vertinimu bus užtikrinta, kad Bankas netinkamomis paskolų klientams kainų nustatymo strategijomis neiškraipytų konkurencijos Graikijos rinkoje.

| (409) | Įsipareigojimu parduoti [...] taip pat užtikrinama, kad pagalba nebūtų naudojama plėstis toje rinkoje pagalbos negaunančių konkurentų sąskaita. |
| --- | --- |

(409)

Įsipareigojimu parduoti [...] taip pat užtikrinama, kad pagalba nebūtų naudojama plėstis toje rinkoje pagalbos negaunančių konkurentų sąskaita.

| (410) | Atsižvelgdama į ypatingą padėtį, aprašytą 7.6.1 skirsnyje, ir į restruktūrizavimo plane numatytas priemones, Komisija mano, kad esama pakankamų apsaugos priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai. |
| --- | --- |

(410)

Atsižvelgdama į ypatingą padėtį, aprašytą 7.6.1 skirsnyje, ir į restruktūrizavimo plane numatytas priemones, Komisija mano, kad esama pakankamų apsaugos priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai.

7.6.5.   Stebėsena

| (411) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skirsnį reikalaujama teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Kaip nurodyta įsipareigojimuose (152), Graikija užtikrins, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis, kurį Bankas, pritarus Komisijai, jau paskyrė, iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, t. y. 2018 m. gruodžio 31 d., stebės Graikijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su veiklos Graikijoje ir užsienyje restruktūrizavimu, banko valdymu ir komercine veikla. Todėl Komisija mano, kad užtikrinta tinkama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo stebėsena. |
| --- | --- |

(411)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skirsnį reikalaujama teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Kaip nurodyta įsipareigojimuose (152), Graikija užtikrins, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis, kurį Bankas, pritarus Komisijai, jau paskyrė, iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, t. y. 2018 m. gruodžio 31 d., stebės Graikijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su veiklos Graikijoje ir užsienyje restruktūrizavimu, banko valdymu ir komercine veikla. Todėl Komisija mano, kad užtikrinta tinkama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo stebėsena.

7.6.6.   Išvada dėl A, B1, B2 ir B3 priemonių atitikties Restruktūrizavimo komunikatui

| (412) | Komisija pripažįsta, kad restruktūrizavimo planu (vertinant jį kartu su šio sprendimo priede išdėstytais įsipareigojimais) užtikrinamas ilgalaikio Banko gyvybingumo atkūrimas, jis yra pakankamas naštos pasidalijimo bei nuosavo įnašo požiūriu, taip pat jame nurodytos pakankamos priemonės konkurencijos iškraipymui riboti. Pateiktas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus. |
| --- | --- |

(412)

Komisija pripažįsta, kad restruktūrizavimo planu (vertinant jį kartu su šio sprendimo priede išdėstytais įsipareigojimais) užtikrinamas ilgalaikio Banko gyvybingumo atkūrimas, jis yra pakankamas naštos pasidalijimo bei nuosavo įnašo požiūriu, taip pat jame nurodytos pakankamos priemonės konkurencijos iškraipymui riboti. Pateiktas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus.

8.   IŠVADA

| (413) | Komisija apgailestauja, kad Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino B1, B2, B3, FB4, FB5, PB1 ir PB2 pagalbos priemones, nes jos buvo įgyvendintos prieš tai oficialiai apie jas nepranešus. Tačiau tos priemonės, taip pat kitos šiame sprendime nagrinėjamos priemonės, gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka, |
| --- | --- |

(413)

Komisija apgailestauja, kad Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino B1, B2, B3, FB4, FB5, PB1 ir PB2 pagalbos priemones, nes jos buvo įgyvendintos prieš tai oficialiai apie jas nepranešus. Tačiau tos priemonės, taip pat kitos šiame sprendime nagrinėjamos priemonės, gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Toliau nurodytos Graikijos įgyvendintos arba planuojamos įgyvendinti priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį:

| a) | Graikijos banko bankui „National Bank of Greece S.A.“ (toliau – NBG) suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė); |
| --- | --- |

a)

Graikijos banko bankui „National Bank of Greece S.A.“ (toliau – NBG) suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė);

| b) | 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) bankui NBG suteikta 2 326 mln. EUR dydžio antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė); |
| --- | --- |

b)

2012 m. gruodžio mėn. Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) bankui NBG suteikta 2 326 mln. EUR dydžio antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė);

| c) | 2013 m. pavasarį HFSF bankui NBG suteikta 8 677 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B3 priemonė); |
| --- | --- |

c)

2013 m. pavasarį HFSF bankui NBG suteikta 8 677 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B3 priemonė);

| d) | iš viso 456,97 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio NBG veiklą perdavus „First Business Bank S.A.“ (toliau – „FB Bank“), padengimas HFSF lėšomis 2013 m. birželio ir spalio mėn. (FB4 priemonė); |
| --- | --- |

d)

iš viso 456,97 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio NBG veiklą perdavus „First Business Bank S.A.“ (toliau – „FB Bank“), padengimas HFSF lėšomis 2013 m. birželio ir spalio mėn. (FB4 priemonė);

| e) | įsipareigojimas padengti 100 mln. EUR dydžio NBG kapitalo poreikius, susijusius su 2013 m. gegužės mėn. NBG bankui perduoto „FB Bank“ turto įsigijimu (FB5 priemonė); |
| --- | --- |

e)

įsipareigojimas padengti 100 mln. EUR dydžio NBG kapitalo poreikius, susijusius su 2013 m. gegužės mėn. NBG bankui perduoto „FB Bank“ turto įsigijimu (FB5 priemonė);

| f) | iš viso 562,73 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank S.A.“ veiklą perdavus NBG, padengimas HFSF lėšomis 2013 m. rugpjūčio ir gruodžio mėn. (PB1 priemonė); |
| --- | --- |

f)

iš viso 562,73 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank S.A.“ veiklą perdavus NBG, padengimas HFSF lėšomis 2013 m. rugpjūčio ir gruodžio mėn. (PB1 priemonė);

| g) | įsipareigojimas padengti [180–280] mln. EUR dydžio NBG kapitalo poreikius, susijusius su 2013 m. liepos mėn. NBG bankui perduoto „Probank“ turto įsigijimu (PB2 priemonė). |
| --- | --- |

g)

įsipareigojimas padengti [180–280] mln. EUR dydžio NBG kapitalo poreikius, susijusius su 2013 m. liepos mėn. NBG bankui perduoto „Probank“ turto įsigijimu (PB2 priemonė).

2.   Iš viso 325,8 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio 2013 m. kovo mėn. kooperatinių bankų „Lesvos-Limnos“, „Achaia“ ir „Lamia“ atrinktą turtą ir įsipareigojimus perdavus NBG, padengimas HFSF lėšomis nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

3.   Atsižvelgiant į 2014 m. birželio 25 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, susijusį su „NBG Group“ (apimančios „National Bank of Greece“ ir visas jo patronuojamąsias įmones (Graikijos ir ne Graikijos bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusios veiklos sektorių patronuojamosios įmonės ir filialai)), ir į tą pačią dieną Graikijos pateiktus įsipareigojimus, toliau nurodyta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka:

| a) | 2009 m. gegužės mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. Graikijos NBG skirta 1 350 mln. EUR kapitalo injekcija privilegijuotosiomis akcijomis pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė); |
| --- | --- |

a)

2009 m. gegužės mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. Graikijos NBG skirta 1 350 mln. EUR kapitalo injekcija privilegijuotosiomis akcijomis pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė);

| b) | nuo 2011 m. liepos mėn. Graikijos banko bankui NBG suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 30,9 mlrd. EUR (L2 priemonė); |
| --- | --- |

b)

nuo 2011 m. liepos mėn. Graikijos banko bankui NBG suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 30,9 mlrd. EUR (L2 priemonė);

| c) | 2012 m. gegužės mėn. HFSF bankui NBG suteikta 7 430 mln. EUR dydžio pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė); |
| --- | --- |

c)

2012 m. gegužės mėn. HFSF bankui NBG suteikta 7 430 mln. EUR dydžio pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė);

| d) | 2012 m. gruodžio mėn. HFSF bankui NBG suteikta 2 326 mln. EUR dydžio antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė); |
| --- | --- |

d)

2012 m. gruodžio mėn. HFSF bankui NBG suteikta 2 326 mln. EUR dydžio antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė);

| e) | 2013 m. pavasarį HFSF bankui NBG suteikta 8 677 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B3 priemonė); |
| --- | --- |

e)

2013 m. pavasarį HFSF bankui NBG suteikta 8 677 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B3 priemonė);

| f) | 2009 m. liepos mėn. Graikijos „FB Bank“ skirta 50 mln. EUR kapitalo injekcija (FB1 priemonė); |
| --- | --- |

f)

2009 m. liepos mėn. Graikijos „FB Bank“ skirta 50 mln. EUR kapitalo injekcija (FB1 priemonė);

| g) | iš viso 456,97 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio NBG veiklą perdavus „FB Bank“, padengimas HFSF lėšomis 2013 m. birželio ir spalio mėn. (FB4 priemonė); |
| --- | --- |

g)

iš viso 456,97 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio NBG veiklą perdavus „FB Bank“, padengimas HFSF lėšomis 2013 m. birželio ir spalio mėn. (FB4 priemonė);

| h) | įsipareigojimas padengti 100 mln. EUR dydžio NBG kapitalo poreikius, susijusius su 2013 m. gegužės mėn. NBG bankui perduoto „FB Bank“ turto įsigijimu (FB5 priemonė); |
| --- | --- |

h)

įsipareigojimas padengti 100 mln. EUR dydžio NBG kapitalo poreikius, susijusius su 2013 m. gegužės mėn. NBG bankui perduoto „FB Bank“ turto įsigijimu (FB5 priemonė);

| i) | iš viso 562,7 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank“ veiklą perdavus NBG, padengimas HFSF lėšomis 2013 m. rugpjūčio ir gruodžio mėn. (PB1 priemonė); |
| --- | --- |

i)

iš viso 562,7 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank“ veiklą perdavus NBG, padengimas HFSF lėšomis 2013 m. rugpjūčio ir gruodžio mėn. (PB1 priemonė);

| j) | įsipareigojimas padengti [180–280] mln. EUR dydžio NBG kapitalo poreikius, susijusius su 2013 m. liepos mėn. NBG bankui perduoto „Probank“ turto įsigijimu (PB2 priemonė). |
| --- | --- |

j)

įsipareigojimas padengti [180–280] mln. EUR dydžio NBG kapitalo poreikius, susijusius su 2013 m. liepos mėn. NBG bankui perduoto „Probank“ turto įsigijimu (PB2 priemonė).

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 23 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  „National Bank of Greece S.A.“ ir visos jo patronuojamosios įmonės.

1

(2)  2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos N 560/08 „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (OL C 125, 2009 6 5, p. 6). Jai suteiktas numeris SA.26678 (N 560/08). Ta schema vėliau buvo pratęsta ir pakeista, kaip aprašyta 3 išnašoje.

2

(3)  Žr. 2011 m. gruodžio 22 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34064 (11/C) „Antrasis NBG sanavimas rekapitalizuojant pagal Graikijos rekapitalizavimo schemą“ (OL C 99, 2012 4 3, p. 4).

3

(4)  2009 m. rugsėjo 2 d. Graikija pranešė apie keletą paramos priemonių pakeitimų ir pratęsimą iki 2009 m. gruodžio 31 d., kurie buvo patvirtinti 2009 m. rugsėjo 18 d. (žr. 2009 m. rugsėjo 18 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 504/09 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas ir pakeitimas“ (OL C 264, 2009 11 6, p. 5)). 2010 m. sausio 25 d. Komisija patvirtino antrąjį paramos priemonių pratęsimą iki 2010 m. birželio 30 d. (žr. 2010 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 690/09 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 57, 2010 3 9, p. 6)). 2010 m. birželio 30 d. Komisija patvirtino keletą paramos priemonių pakeitimų ir pratęsimą iki 2010 m. gruodžio 31 d. (žr. 2010 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 260/10 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 238, 2010 9 3, p. 3)). 2010 m. gruodžio 21 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2011 m. birželio 30 d. (žr. 2010 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.31998 (10/N) „Ketvirtasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 53, 2011 2 19, p. 2)). 2011 m. balandžio 4 d. Komisija patvirtino pakeitimą (žr. 2011 m. balandžio 4 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.32767 (11/N) „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pakeitimas“ (OL C 164, 2011 6 2, p. 8)). 2011 m. birželio 27 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2011 m. gruodžio 31 d. (žr. 2011 m. birželio 27 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.33153 (11/N) „Penktasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 274, 2011 9 17, p. 6)). 2012 m. vasario 6 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2012 m. birželio 30 d. (žr. 2012 m. vasario 6 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34149 (11/N) „Šeštasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 101, 2012 4 4, p. 2)). 2012 m. liepos 6 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2012 m. gruodžio 31 d. (žr. 2012 m. liepos 6 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.35002 (12/N) – Graikija „Paramos schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 77, 2013 3 15, p. 14)). 2013 m. sausio 22 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2013 m. birželio 30 d. (žr. 2013 m. sausio 22 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.35999 (12/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 162, 2013 6 7, p. 6)). 2013 m. liepos 25 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2013 m. gruodžio 31 d. (žr. 2013 m. liepos 25 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.36956 (13/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 141, 2014 5 9, p. 3)). 2014 m. sausio 14 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2014 m. birželio 30 d. (žr. 2014 m. sausio 14 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA. 37958 (13/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (dar nepaskelbtas).

4

(5)  Finansavimo trūkumas – terminas, kuris reiškia skirtumą tarp bankui perduoto turto vertės ir perduotų įsipareigojimų vertės.

5

(6)  Įstatymas Nr. 4051/2012 dėl su pensijomis susijusių taisyklių ir kitų neatidėliotinų taisyklių, susijusių su Įstatymo Nr. 4046/2012 susitarimo memorandumo taikymu.

6

(7)  Žr. 2012 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34824 (2012/C) „Graikijos finansinio stabilumo fondo vykdomas Graikijos nacionalinio banko rekapitalizavimas“ (OL C 359, 2012 11 21, p. 4).

7

(8)  2012 m. gruodžio 24 d. HFSF pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf.

8

(9)  2013 m. birželio 30 d. Banko tarpinė finansinė ataskaita 2013 m. rugpjūčio mėn. 9 p. paskelbta interneto svetainėje https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/financial-information/annual-interim-financial-statements/Documents/Annual%20and%20interim%20financial%20statements/Financial%20Report%20NBG%20GROUP-BANK%2030%2006%202013_EN%20FINAL.pdf.

9

(10)  Žr. 2 išnašą.

10

(11)  Pirkimas ir prisiėmimas – tai pertvarkymo procedūra, kurią sudaro likviduojamo juridinio asmens turimo aukštos kokybės turto ir įsipareigojimų nustatymas ir jų pardavimas aukcione siekiant juos perduoti gyvybingai įmonei.

11

(12)  HFSF, 2013 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų metinė finansinė ataskaita (angl. Annual Financial Report for the year ended 31 December 2013), 2014 m. birželio mėn., p. 8.

12

Annual Financial Report for the year ended 31 December 2013

(13)  Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas. Antroji Graikijos ekonomikos koregavimo programa. 2012 m. kovo mėn. (angl. The Second Economic Adjustment Programme for Greece – March 2012), p. 17, paskelbta interneto svetainėje http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf.

13

The Second Economic Adjustment Programme for Greece

March 2012

(14)  Žr. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaitos II skirsnį „Graikijos valstybės skolos restruktūrizavimas“, Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn., paskelbta interneto svetainėje http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf.

14

(15)  2012 m. kovo 9 d. Finansų ministerijos pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf.

15

(16)  Banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas – vienas iš reguliuojamojo kapitalo rodiklių, kurį stebi bankų priežiūros institucija pagal Kapitalo poreikio direktyvą.

16

(17)  Žr. 13 išnašą, p. 106.

17

(18)  Žr. 14 išnašą.

18

(19)  Žr. 13 išnašą, p. 104.

19

(20)  Žr. 14 išnašą.

20

(21)  Europos Centrinis Bankas ir nacionaliniai centriniai bankai kartu sudaro Eurosistemą, euro zonos centrinių bankų sistemą.

21

(22)  2012 m. gruodžio 3 d. Finansų ministerijos pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf. Vykdant tą savo skolos išpirkimą gerokai mažesne kaina nei nominalioji vertė smarkiai sumažėjo Graikijos skola.

22

(23)  Nesant tokio išpirkimo, tų naujų GVO rinkos vertė galėjo išaugti, atsižvelgiant į rinkos rodiklių, pvz., palūkanų normų, raidą ir Graikijos įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę.

23

(24)  Kredito nuostolio projekcijos apėmė laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn. Graikijoje teikiamų naujų paskolų tikėtiną nuostolį.

24

(25)  Kredito nuostolio projekcijų, susijusių su užsienio rizika, poveikis, apskaičiuotas atskaičius užsienyje taikomus mokesčius ir atsižvelgiant į tuo metu su Konkurencijos generaliniu direktoratu aptartus įsipareigojimus dėl perleidimo.

25

(26)  NBG paskolų nuostolių rezervai 2013 m. birželio 30 d. pro forma, atsižvelgiant į „First Business Bank“ ir „Probank“ atidėjinius.

26

(27)  „Eurobank“ paskolų nuostolių rezervai 2013 m. birželio 30 d. pro forma, atsižvelgiant į „New Hellenic Postbank“ ir „New Proton Bank“, įsigytų 2013 m. rugpjūčio mėn., atidėjinius.

27

(28)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/91c0c238-1219-4f87-b0d6-0a3e9c62f4c3/Summary+financial+data+30+09+2013_EN.pdf?MOD=AJPERES&CONVERT_TO=url&CACHEID=91c0c238-1219-4f87-b0d6-0a3e9c62f4c3.

28

(29)  Žr. 2 lentelę.

29

(30)

30

Šaltiniai:

Šaltiniai:

2012 m. ir 2013 m.: 2013 m. finansiniai rezultatai – konsoliduotosios finansinės ataskaitos, p. 42–43.

2011 m.: 2012 m. finansiniai rezultatai – konsoliduotosios finansinės ataskaitos, p. 44–45.

2010 m.: 2010 m. finansiniai rezultatai – konsoliduotosios finansinės ataskaitos, p. 42–43.

(31)  Tos nuosavo kapitalo sumos

31

| — | 2010 m. apima 350 mln. EUR privilegijuotųjų akcijų, kurias Graikija suteikė 2009 m., |
| --- | --- |

—

2010 m. apima 350 mln. EUR privilegijuotųjų akcijų, kurias Graikija suteikė 2009 m.,

| — | 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. apima 1 350 mln. EUR privilegijuotųjų akcijų, kurias Graikija suteikė 2009 m. ir 2011 m. |
| --- | --- |

—

2011 m., 2012 m. ir 2013 m. apima 1 350 mln. EUR privilegijuotųjų akcijų, kurias Graikija suteikė 2009 m. ir 2011 m.

Tos sumos neapima Banko 2012 m. gautos tarpinio rekapitalizavimo sumos (9 756 mln. EUR).

(32)  Žr. 2 lentelę.

32

(33)  2012 m. konsoliduotosios finansinės ataskaitos.

33

(34)  Užsakymų portfelio sudarymas – susisiekimas su potencialiais investuotojais ir jų pirkimo užsakymų įregistravimas užsakymų žurnale siekiant padidinti kapitalą.

34

(35)  https://www.nbg.gr/english/the-group/press-office/press-releases/Documents/Launch_press_release.06.05.2014.pdf.

35

(36)  https://www.nbg.gr/english/the-group/press-office/press-releases/Documents/20140509%20Pricing%20Press%20Release_%ce%95%ce%9d.pdf.

36

(37)  https://www.nbg.gr/en/the-group/press-office/press-releases/update-regarding-the-egm-10-5-14.

37

(38)  http://www.hfsf.gr/files/press_release_20140509_en.pdf.

38

(39)  Konfidenciali informacija.

39

(40)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/4/23.3.2012.

40

(41)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/6/23.3.2012.

41

(42)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/5/23.3.2012.

42

(43)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/1/23.3.2012.

43

(44)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/3/23.3.2012.

44

(45)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/2/23.3.2012.

45

(46)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/7/23.3.2012.

46

(47)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 1/8/23.3.2012.

47

(48)  2009 m. sausio mėn. „FB Bank“ gavo Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių, kurių išpirkimo terminas – 2011 m. gruodžio mėn.

48

(49)  2013 m. gegužės 11 d. Graikijos banko e. laiškas Komisijai.

49

(50)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 10/2/10.5.2013.

50

(51)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 13/1/7.11.2013.

51

(52)  2013 m. liepos–gruodžio mėn. laikotarpio Graikijos finansinio stabilumo fondo veiklos ataskaita (angl. Report of the Hellenic Financial Stability Fund's Activities for the period July – December 2013), paskelbta interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf.

52

. Report of the Hellenic Financial Stability Fund's Activities for the period July

December 2013

(53)  2013 m. liepos 25 d. Banko pasiūlymas, grindžiamas Graikijos banko 2013 m. kovo 31 d. pateiktais duomenimis.

53

(54)  2014 m. balandžio 2 d. Graikijos banko pateikti duomenys.

54

(55)  Graikijos banko Kredito ir draudimo komiteto sprendimas Nr. 85/1/26.7.2013.

55

(56)  HFSF, „Probank“ – pateiktų pasiūlymų peržiūra (angl. Probank – Review of submitted offers), 2013 m. liepos 25 d.

56

. Probank – Review of submitted offers)

(57)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 12/2/26.7.2013.

57

(58)  Skirtumas susidarė daugiausia dėl to, kad faktiškai perduotų bendrųjų paskolų suma buvo 197 mln. EUR mažesnė už pradžioje apskaičiuotą sumą, dėl to, kad atidėjiniai paskoloms taip pat padidėjo 141 mln. EUR, o nuosavo kapitalo ir obligacijų portfelio vertė ir įsipareigojimų, ypač indėlių, vertė sumažėjo.

58

(59)  2013 m. liepos–gruodžio mėn. laikotarpio Graikijos finansinio stabilumo fondo veiklos ataskaita (angl. Report of the Hellenic Financial Stability Fund's Activities for the period July – December 2013), paskelbta interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf.

59

. Report of the Hellenic Financial Stability Fund's Activities for the period July

December 2013

(60)  Remiantis 2013 m. gruodžio 13 d. Graikijos pateikta ataskaita dėl garantijų priemonės ir paskolų, padengtų obligacijomis, priemonės taikymo.

60

(61)  Remiantis 2011 m. lapkričio 7 d. Graikijos banko raštu, „garantijos taikomos visai skubios paramos likvidumui padidinti sumai“.

61

(62)  2014 m. birželio 25 d. pranešime pateikta informacija.

62

(63)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, I priedas, p. 24.

63

(64)  Kaip paaiškinta 101 ir 102 konstatuojamoje dalyje, įsipareigojimas prisiimtas 2012 m. balandžio mėn., o rekapitalizavimas faktiškai vykdytas 2012 m. gegužės mėn.

64

(65)  Išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad: „Bankui mokėtina faktinė rizika apima EFSF obligacijas ir bet kokias atkarpos išmokas ir sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas laikotarpiu nuo obligacijų išleidimo iki avanso konvertavimo į akcinį kapitalą ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones, kaip numatyta šiame susitarime.“

65

(66)  Žr. 3 lentelę.

66

(67)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/71b1f08a-2c84-4cfe-a368-f985c93d2da9/20130523_Announcement_Cut+Off+Date+and+Subscription+Period_final+clean+...%283%29_EN.pdf?MOD=AJPERES.

67

(68)  http://www.nbg.gr/wps/portal/en/the-group/Press-Office/Press-Releases/content/Press-Releases/anakoinosi-21-6-2013.

68

(69)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf.

69

(70)  http://www.nbg.gr/wps/portal/en/the-group/Press-Office/Press-Releases/content/Press-Releases/reverse-split.

70

(71)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf.

71

(72)  http://www.nbg.gr/wps/wcm/connect/af79cd67-5fd6-4811-bd70-2b493cf5c205/Announcement+Commencement+of+Trading_EN.pdf?MOD=AJPERES.

72

(73)  Pavyzdžiui, 2013 m. gruodžio 26 d. vykdymo kaina buvo 4,3758 EUR, 2014 m. birželio 26 d. – 4,4616 EUR, 2014 m. gruodžio 26 d. – 4,5689 EUR, o 2015 m. birželio 26 d. ji bus 4,6761 EUR ir t. t.

73

(74)  Ta 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių suma buvo paskirta ir suteikta Bankui 2013 m. rugsėjo mėn. vadovaujantis Graikijos banko Kredito ir draudimo komiteto sprendimu Nr. 73/1/10/05. 2013 ir Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimu Nr. 10/1/10.5.2003.

74

(75)  Todėl terminas „finansavimo trūkumas“ gali būti klaidinantis, nes jis apibūdina kapitalo paramos priemonę, o ne paramą likvidumui didinti.

75

(76)  HFSF, 2013 m. liepos–gruodžio mėn. laikotarpio Graikijos finansinio stabilumo fondo veiklos ataskaita (angl. Report of the Hellenic Financial Stability Fund's Activities for the period July- December 2013), 2014 m. kovo mėn., p. 4, paskelbta interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf.

76

. Report of the Hellenic Financial Stability Fund's Activities for the period July- December 2013

(77)  2010 m. metinė ataskaita https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/73301T05_CNB.pdf.

77

(78)  2012 m. metinė ataskaita https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/NBG%20Form%2020-F.PDF.

78

(79)  2010 m. metinė ataskaita https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/73301T05_CNB.pdf.

79

(80)  2012 m. metinė ataskaita https://www.nbg.gr/english/the-group/investor-relations/annual-report-offerring-circular/Documents/NBG%20Form%2020-F.PDF.

80

(81)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 30 (skaičiai susiję su šalies viduje vykdoma veikla, įskaitant, pavyzdžiui, patronuojamąsias įmones, veikiančias draudimo, nekilnojamojo turto ir turizmo srityse).

81

(82)  Žr. 72 ir 82 konstatuojamąsias dalis.

82

(83)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 30.

83

(84)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, I priedas, p. 11.

84

(85)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, I priedas, p. 9.

85

(86)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, I priedas, p. 11.

86

(87)  Pagal riziką įvertinto turto grąža, kuriai neigiamos įtakos neturi aukštas Banko kapitalo pakankamumo koeficientas, restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje pasieks [...] %.

87

(88)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 13.

88

(89)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 34.

89

(90)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 12.

90

(91)  Remiantis 2013 m. lapkričio 21 d. Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija, bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas 2013 m. išaugo 35 procentiniais punktais.

91

(92)  2010 m. finansinė ataskaita, p. 44.

92

(93)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 12.

93

(94)  http://www.barchart.com/plmodules/?module=secFilings&filingid=8338505&type=HTML&popup=1&override=1&symbol=NBG.

94

(95)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 11.

95

(96)  Žr. priedo II skyriuje nurodytus įsipareigojimus.

96

(97)  Palūkanų normų apsikeitimo sandoriai, dėl kurių susitarta su Graikijos Respublika pagal ISDA susitarimą, įskaitant sandorius, kuriuos vertybiniais popieriais pakeitė „Titlos Plc“, apskaičiuojant grynųjų paskolų ir indėlių santykį nebus įtraukti į grynąsias paskolas.

97

(98)  Žr. priedo II skyriuje nurodytą įsipareigojimą.

98

(99)  Žr. priedo II skyriuje nurodytus įsipareigojimus.

99

(100)  Žr. priedo II skyriuje nurodytus įsipareigojimus.

100

(101)  Žr. priedo III skyriaus A skirsnyje nurodytus įsipareigojimus.

101

(102)  Žr. priedo III skyriaus A skirsnyje nurodytus įsipareigojimus.

102

(103)  Žr. priedo III skyriaus A skirsnyje nurodytus įsipareigojimus.

103

(104)  Žr. priedo III skyriaus C skirsnyje nurodytus įsipareigojimus.

104

(105)  2014 m. birželio 25 d. Graikijos raštas Komisijai: „Galiausiai dėl HFSF išleistų varantų reikėtų patikslinti, kad prieš bet kokį NBG ar valstybės subjekto (įskaitant HFSF) varantų išpirkimą Graikijos Respublika kreipsis į Europos Komisiją pritarimo, kad Europos Komisija galėtų patikrinti, ar numatomas varantų išpirkimas neprieštarauja valstybės atlygio reikalavimams pagal valstybės pagalbos taisykles.“

105

Galiausiai dėl HFSF išleistų varantų reikėtų patikslinti, kad prieš bet kokį NBG ar valstybės subjekto (įskaitant HFSF) varantų išpirkimą Graikijos Respublika kreipsis į Europos Komisiją pritarimo, kad Europos Komisija galėtų patikrinti, ar numatomas varantų išpirkimas neprieštarauja valstybės atlygio reikalavimams pagal valstybės pagalbos taisykles

(106)  Komisijos komunikatas „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (OL C 270, 2008 10 25, p. 8).

106

(107)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 59 konstatuojamoji dalis.

107

(108)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 63 konstatuojamoji dalis.

108

(109)  Žr. 2008 m. lapkričio 12 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos SA. 510/2008 – Italija „Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA“ (OL C 46, 2009 2 25, p. 6) 146 konstatuojamąją dalį.

109

(110)  Žr. 2008 m. Bankų komunikato 49 punktą ir Restruktūrizavimo komunikato 20 punktą.

110

(111)  Žr. 2010 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos NN 19/09 – „Dunfermline Building Society“ skirta restruktūrizavimo pagalba (OL C 101, 2010 4 20, p. 7) 47 konstatuojamąją dalį. 2010 m. spalio 25 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos N 560/09 – Pagalba „Fionia bank“ likviduoti (OL C 76, 2011 3 10, p. 3) 55 konstatuojamąją dalį. 2010 m. lapkričio 8 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos N 392/10 – „CajaSur“ restruktūrizavimas (OL C 357, 2010 12 30, p. 12) 52 konstatuojamąją dalį.

111

(112)  Žr. 2 ir 4 išnašas.

112

(113)  Žr. Įstatymo Nr. 4051/2012 9 straipsnio 15 dalį ir Įstatymo Nr. 3746/2009 13A straipsnio 4 dalį.

113

(114)  2013 m. gegužės 14 d. Graikijos banko raštas Europos Komisijai.

114

(115)  Skirtingai nei trijų kooperatinių bankų pertvarkymo atveju, su „Emporiki Bank“ susisiekta nebuvo, nes tuo metu jį perėmė „Alpha Bank“.

115

(116)  Taip pat žr. 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos SA.34053 (12/N) – Ispanija – „Banco de Valencia S.A.“ rekapitalizavimas ir restruktūrizavimas (OL C 75, 2013 3 14, p. 3) 82 konstatuojamąją dalį.

116

(117)  Žr. 103 išnašą.

117

(118)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2012 m. sausio 1 d. bankų priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (2011 m. Pratęsimo komunikatas) (OL C 356, 2011 12 6, p. 7).

118

(119)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. bankams skirtoms priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (Bankų komunikatas) (OL C 216, 2013 7 30, p. 1).

119

(120)  Kalbant apie FB4 priemonę, HFSF iš likviduojamo subjekto turi teisę reikalauti 457 mln. EUR. 2013 m. gruodžio 31 d. HFSF finansinėse ataskaitose su tuo reikalavimu susijęs vertės sumažėjimas siekė 377 mln. EUR.

120

(121)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 17.

121

(122)  Žr. Įstatymo Nr. 4051/2012 9 straipsnio 15 dalį ir Įstatymo Nr. 3746/2009 13A straipsnio 4 dalį.

122

(123)  Žr. 109 išnašą.

123

(124)  Žr. 103 išnašą.

124

(125)  2012 m. atlikęs gyvybingumo vertinimą Graikijos bankas nustatė keturis didžiausius Graikijos bankus, kurie tinka HFSF vykdomo rekapitalizavimo tikslui, o kiti bankai (t. y. nepagrindiniai bankai) laikyti netinkamais HFSF vykdomam kapitalo atkūrimui.

125

(126)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 12/1/26.7.2013.

126

(127)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 15.

127

(128)  Žr. 1 ir 3 išnašas.

128

(129)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 38 konstatuojamąją dalį.

129

(130)  HFSF 2013 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų metinė finansinė ataskaita (angl. Annual Financial Report for the year ended 31 December 2013), 2014 m. birželio mėn., p. 6.

130

Annual Financial Report for the year ended 31 December 2013

(131)  Žr. 56 išnašą.

131

(132)  Taip pat pažymima, kad Graikija pagalbą Bankui suteikė pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, kuriai Komisija pritarė remdamasi Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktu, taip pat per HFSF, kurio įsteigimas taip pat buvo patvirtintas Komisijos sprendimu.

132

(133)  Žr. 2 ir 3 išnašas.

133

(134)  Žr. Komisijos sprendimo byloje NN 51/08 Danijos bankų garantijos sistema (OL C 273, 2008 10 28, p. 2) 41 konstatuojamąją dalį.

134

(135)  Žr. 2013 m. finansinių ataskaitų rinkinį, p. 42.

135

(136)  Žr. (104) konstatuojamąją dalį: sukauptos palūkanos laikomos papildomu HFSF įnašu, todėl jomis didėja po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF gauta mokėjimo suma.

136

(137)  Taip pat žr. 7.6.1 skirsnį.

137

(138)  Teorinė kaina be pasirašymo mokesčio (TERP) – visuotinai pripažintas rinkos metodas vertės sumažėjimui didinant akcinį kapitalą apskaičiuoti.

138

(139)  Graikijos konkurencijos tarnybos sprendimas Nr. 542/VII/19.6.2012, paskelbtas Graikijos Vyriausybės leidinyje (FEK B' 238/8.2.2013) ir internete adresu http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis696_1_1362562606.pdf.

139

(140)  Apie „Lamia Bank“ ir „Lesvos-Limnos Bank“ perduodamo turto ir įsipareigojimų įsigijimą Graikijos konkurencijos tarnybai pranešta nebuvo, nes perduodamos kiekvieno kooperatinio banko dalies apyvarta nesiekė 15 mln. EUR ribos, nustatytos Įstatymo Nr. 3959/2011 6 straipsnio 1 dalyje, skaitomoje kartu su to paties įstatymo 10 straipsnio 3 dalies a punktu.

140

(141)  Taip pat žr. 7.5.1 skirsnį.

141

(142)  Graikijos konkurencijos tarnybos sprendimas Nr. 568/VII/15.7.2013, paskelbtas Graikijos Vyriausybės leidinyje (FEK B' 2460/1.10.2013) ir internete adresu http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis707_1_1381133065.pdf

142

(143)  Žr. Banko pristatymą „NBG“ ir „Probank“ – naujos vertės kūrimas (angl. NBG-Probank, Creating Value), 2013 m. balandžio 24 d., p. 8.

143

„NBG“ ir „Probank“ – naujos vertės kūrimas

NBG-Probank, Creating Value

(144)  Žr. Restruktūrizavimo komunikato 28 punktą ir 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos sprendimo 2011/823/ES dėl priemonių C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 ir N 19/10), kurias Nyderlandų valstybė įgyvendino dėl ABN AMRO Group NV (sukurtos susijungus „Fortis Bank Nederland“ ir ABN AMRO N) (OL L 333, 2011 12 15, p. 1) 320 konstatuojamąją dalį.

144

(145)  Komisija taip pat pažymi, kad dalis Banko likvidumo poreikių susidaro dėl netipinio HFSF dalyvavimo vykdant pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą, taip pat 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Iš tikrųjų kaip atlygį už savo dalyvavimą HFSF vietoj grynųjų pinigų perleido Bankui EFSF obligacijas. Bankas turi didelį kiekį vidutinės trukmės ir ilgalaikių EFSF obligacijų, dėl kurių jo finansavimo poreikiai yra didesni, palyginti su tuo atveju, jei rekapitalizavimo priemonė būtų buvusi išmokėta grynaisiais. Ta likvidumo poreikių dalis nereiškia netinkamo verslo modelio ar balanso struktūros. Tie poreikiai automatiškai išnyks, kai sueis EFSF obligacijų išpirkimo terminas.

145

(146)  Restruktūrizavimo plane paskelbtos finansinės projekcijos skiriasi nuo 2013 m. Graikijos banko atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų, nes pastarasis grindžiamas ne tomis pačiomis prielaidomis ir jį atliekant atsižvelgta į papildomus Graikijos banko patikslinimus.

146

(147)  Žr. 147 konstatuojamąją dalį.

147

(148)  Atėmus per paskutinius šešis mėnesius grąžintą pagalbą, pagalbos suma sumažėja iki 15,6 % pagal riziką įvertinto Banko turto.

148

(149)  2013 m. pasibaigusių metų NBG metinė ataskaita

149

(150)  Žr. priede pateikto Įsipareigojimų sąrašo II skyriaus septintą įsipareigojimą.

150

(151)  Žr. priede pateikto Įsipareigojimų sąrašo II skyriaus ketvirtą įsipareigojimą.

151

(152)  Žr. priede pateikto Įsipareigojimų sąrašo III skyriaus vienuoliktą įsipareigojimą.

152

---

PRIEDAS

Image

GRAIKIJOS RESPUBLIKA

FINANSŲ MINISTERIJA

GENERALINIS SEKRETORIATAS

Atėnai, 2014 m. birželio mėn.

„National Bank of Greece“ – Graikijos Respublikos įsipareigojimai

Graikijos Respublika užtikrina, kad Bankas įgyvendins 2014 m. birželio 24 d. pateiktą restruktūrizavimo planą. Restruktūrizavimo planas pagrįstas Europos Komisijos (toliau – Komisija) I priedėlyje pateiktomis makroekonominėmis prielaidomis ir reguliavimo prielaidomis.

Graikijos Respublika pateikia šiuos įsipareigojimus (toliau – įsipareigojimai), kurie yra neatsiejama restruktūrizavimo plano dalis. Šie įsipareigojimai apima įsipareigojimus dėl restruktūrizavimo plano įgyvendinimo (toliau – restruktūrizavimo įsipareigojimai) ir įsipareigojimus dėl banko valdymo ir komercinės veiklos.

Įsipareigojimai įsigalioja Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinamas restruktūrizavimo planas (toliau – sprendimas), priėmimo dieną.

Restruktūrizavimo laikotarpis baigiasi 2018 m. gruodžio 31 d. Įsipareigojimai taikomi visą restruktūrizavimo laikotarpį, jeigu pagal atskirą įsipareigojimą nenurodyta kitaip.

Šis tekstas aiškinamas atsižvelgiant į sprendimą pagal bendrąsias Sąjungos teisės nuostatas ir remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 659/1999 (1).

I SKYRIUS.   APIBRĖŽTYS

Šiuose įsipareigojimuose vartojamų terminų apibrėžtys:

(1)   
  Bankas
  – „National Bank of Greece S.A.“ ir visos jo patronuojamosios įmonės. Taigi jis apima visą „National Bank of Greece“ grupę su visomis Graikijos ir ne Graikijos bankų ir ne bankų sektorių patronuojamosiomis įmonėmis ir filialais;

(2)   
  kapitalą didinantis pasiūlymas bankų sektoriuje
  – pasiūlymas, kurį įgyvendinus padidinamas Banko reguliuojamojo kapitalo pakankamumo rodiklis, atsižvelgiant į visus svarbius elementus, visų pirma į įtrauktą į apskaitą sandorio pelną (nuostolį) ir pagal riziką įvertinto turto sumažėjimą dėl pardavimo (prireikus pakoregavus atsižvelgiant į pagal riziką įvertinto turto padidėjimą dėl likusių finansavimo ryšių);

(3)   
  kapitalą didinantis pasiūlymas [...]
  – pasiūlymas, kurį įgyvendinus padidinamas Banko reguliuojamojo kapitalo pakankamumo rodiklis. Bet kuris pasiūlymas, kurio vertė yra didesnė už Banko sąskaitose nurodytą [...] balansinę vertę, automatiškai laikomas kapitalą didinančiu;

(4)   
  sandorio pabaiga
  – parduodamo verslo nuosavybės teisių perdavimo pirkėjui diena;

(5)   
  parduodamas verslas
  – visos įmonės ir turtas, kuriuos Bankas įsipareigoja parduoti;

(6)   
  įsigaliojimo diena
  – sprendimo priėmimo diena;

(7)   
  restruktūrizavimo laikotarpio pabaiga
  – 2018 m. gruodžio 31 d.;

(8)   
  užsienio turtas arba ne Graikijos turtas
  – turtas, susijęs su ne Graikijoje vykdoma klientų veikla, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje turtas yra įtrauktas į apskaitą. Pavyzdžiui, turtui, įtrauktam į apskaitą Liuksemburge, bet susijusiam su klientų veikla Graikijoje, ši apibrėžtis netaikoma. Ir priešingai, turtas, įtrauktas į apskaitą Liuksemburge arba Graikijoje, bet susijęs su klientų veikla kitose Pietryčių Europos šalyse, yra laikomas užsienio turtu ir jam ši apibrėžtis taikoma;

(9)   
  užsienyje veikiančios įmonės
  – užsienyje veikiančios bankų ir ne bankų sektorių Banko patronuojamosios įmonės ir filialai;

(10)   
  užsienio patronuojamosios įmonės
  – visos ne Graikijoje veikiančios bankų ir ne bankų sektorių Banko patronuojamosios įmonės;

(11)   
  bankininkystės veikla Graikijoje
  – Banko Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla, neatsižvelgiant į tai, kur turtas yra įtrauktas į apskaitą;

(12)   
  su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje
  – Banko Graikijoje vykdoma su bankininkyste nesusijusi veikla, neatsižvelgiant į tai, kur turtas yra įtrauktas į apskaitą;

(13)   
  Graikijos patronuojamosios įmonės
  – visos Graikijoje veikiančios bankų ir ne bankų sektorių Banko patronuojamosios įmonės;

(14)   
  už stebėseną atsakingas patikėtinis
  – vienas ar keli nuo Banko nepriklausomi fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriuos patvirtino Komisija ir paskyrė Bankas; už stebėseną atsakingo patikėtinio užduotis – stebėti, kaip Bankas laikosi įsipareigojimų;

(15)   
  pirkėjas
  – vienas ar keli fiziniai ar juridiniai asmenys, įsigyjantys visą parduodamą verslą arba jo dalį;

(16)   
  pardavimas
  – 100 % Banko turimų akcijų pardavimas, jeigu pagal atskirą įsipareigojimą nenurodyta kitaip.

Šiuose įsipareigojimuose tų terminų vienaskaita taip pat reiškia daugiskaitą (ir atvirkščiai), jeigu įsipareigojimuose nenumatyta kitaip.

II SKYRIUS.   RESTRUKTŪRIZAVIMO ĮSIPAREIGOJIMAI

| (1) | Filialų skaičius Graikijoje: 2017 m. gruodžio 31 d. filialų skaičius Graikijoje bus ne didesnis kaip [...]. |
| --- | --- |

(1)

Filialų skaičius Graikijoje: 2017 m. gruodžio 31 d. filialų skaičius Graikijoje bus ne didesnis kaip [...].

| (2) | Darbuotojų skaičius Graikijoje: 2017 m. gruodžio 31 d. darbuotojų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais, Graikijoje (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) bus ne didesnis kaip [...]. |
| --- | --- |

(2)

Darbuotojų skaičius Graikijoje: 2017 m. gruodžio 31 d. darbuotojų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais, Graikijoje (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) bus ne didesnis kaip [...].

| (3) | Bendros sąnaudos Graikijoje: 2017 m. gruodžio 31 d. bendros sąnaudos Graikijoje (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) sudarys ne daugiau kaip [...] mln. EUR. (2) |
| --- | --- |

(3)

Bendros sąnaudos Graikijoje: 2017 m. gruodžio 31 d. bendros sąnaudos Graikijoje (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) sudarys ne daugiau kaip [...] mln. EUR. (2)

| (4) | Indėlių sąnaudos Graikijoje: siekdamas atkurti pelningumą prieš atidėjinių sudarymą Graikijos rinkoje, Bankas sumažins finansavimo išlaidas, tuo tikslu sumažindamas Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas (įskaitant taupymo produktus, neterminuotuosius ir terminuotuosius indėlius ir kitus panašius klientams siūlomus produktus, kurių sąnaudas padengia Bankas) [...]. |
| --- | --- |

(4)

Indėlių sąnaudos Graikijoje: siekdamas atkurti pelningumą prieš atidėjinių sudarymą Graikijos rinkoje, Bankas sumažins finansavimo išlaidas, tuo tikslu sumažindamas Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas (įskaitant taupymo produktus, neterminuotuosius ir terminuotuosius indėlius ir kitus panašius klientams siūlomus produktus, kurių sąnaudas padengia Bankas) [...].

| (5) | Grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje: bankininkystės veiklos Graikijoje atveju 2017 m. gruodžio 31 d. grynųjų paskolų ir indėlių santykis bus ne didesnis kaip 115 %. [...] |
| --- | --- |

(5)

Grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje: bankininkystės veiklos Graikijoje atveju 2017 m. gruodžio 31 d. grynųjų paskolų ir indėlių santykis bus ne didesnis kaip 115 %. [...]

| (6) | Parama veiklai Turkijoje: iki 2018 m. birželio 30 d. Bankas neteiks papildomos [...].
  Bankas netiesiogiai nerems banko „Finansbank“ jokiu paskolų ar kito turto perdavimu kitam Banko subjektui. |
| --- | --- |

(6)

Parama veiklai Turkijoje: iki 2018 m. birželio 30 d. Bankas neteiks papildomos [...].

Bankas netiesiogiai nerems banko „Finansbank“ jokiu paskolų ar kito turto perdavimu kitam Banko subjektui.

| (7) | [...] [...] užsienyje veikiančių įmonių ir [...] „Finansbank“ perleidimas iki 2018 m. birželio 30 d.: siekdamas mažinti savo veiklą užsienyje, iki 2018 m. birželio 30 d. Bankas turi parduoti (pasirašydamas) [...] veikiančias savo užsienio patronuojamąsias įmones ir [...] veikiančius savo filialus.






  (7.1) | [...] |
| --- | --- | --- |

(7)

[...] [...] užsienyje veikiančių įmonių ir [...] „Finansbank“ perleidimas iki 2018 m. birželio 30 d.: siekdamas mažinti savo veiklą užsienyje, iki 2018 m. birželio 30 d. Bankas turi parduoti (pasirašydamas) [...] veikiančias savo užsienio patronuojamąsias įmones ir [...] veikiančius savo filialus.

(7.1)

[...]

| (7.2) | [...] |
| --- | --- |

(7.2)

[...]

| (7.3) | [...] |
| --- | --- |

(7.3)

[...]

| (8) | [...] pardavimas: [...] |
| --- | --- |

(8)

[...] pardavimas: [...]

| (9) | Vertybinių popierių pardavimas: biržos vertybinių popierių portfelis, kaip apibrėžta toliau, bus parduotas iki [...], o ne biržos vertybinių popierių portfelis bus parduotas iki [...]: šiuos portfelius sudaro visos didesnės nei [...] mln. EUR investicijos į nuosavybės vertybinius popierius, taip pat visos investicijos į subordinuotąsias obligacijas ir mišrias obligacijas, išskyrus [...]. |
| --- | --- |

(9)

Vertybinių popierių pardavimas: biržos vertybinių popierių portfelis, kaip apibrėžta toliau, bus parduotas iki [...], o ne biržos vertybinių popierių portfelis bus parduotas iki [...]: šiuos portfelius sudaro visos didesnės nei [...] mln. EUR investicijos į nuosavybės vertybinius popierius, taip pat visos investicijos į subordinuotąsias obligacijas ir mišrias obligacijas, išskyrus [...].

| (10) | Privataus akcinio kapitalo patronuojamosios įmonės perleidimas: Bankas turi parduoti NBG privataus akcinio kapitalo fondus iki [...]. [...] |
| --- | --- |

(10)

Privataus akcinio kapitalo patronuojamosios įmonės perleidimas: Bankas turi parduoti NBG privataus akcinio kapitalo fondus iki [...]. [...]

| (11) | Kiekvieno pardavimo pagal šiuos įsipareigojimus atveju Graikijos Respublika įsipareigoja, kad:






  a. | pirkėjas yra nepriklausomas nuo Banko ir su juo nesusijęs; |
| --- | --- | --- |

(11)

Kiekvieno pardavimo pagal šiuos įsipareigojimus atveju Graikijos Respublika įsipareigoja, kad:

a.

pirkėjas yra nepriklausomas nuo Banko ir su juo nesusijęs;

| b. | įsigydamas parduodamą verslą pirkėjas nebus tiesiogiai arba netiesiogiai Banko finansuojamas (3); |
| --- | --- |

b.

įsigydamas parduodamą verslą pirkėjas nebus tiesiogiai arba netiesiogiai Banko finansuojamas (3);

| c. | Bankas 5 metus nuo pardavimo sandorio pabaigos neįgis tiesioginės arba netiesioginės įtakos visam parduodamam verslui arba jo daliai be išankstinio Komisijos pritarimo. |
| --- | --- |

c.

Bankas 5 metus nuo pardavimo sandorio pabaigos neįgis tiesioginės arba netiesioginės įtakos visam parduodamam verslui arba jo daliai be išankstinio Komisijos pritarimo.

| (12) | Investicijų politika: iki 2017 m. birželio 30 d. Bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių.
  Šis įsipareigojimas netaikomas šiems vertybiniams popieriams (toliau – vertybiniai popieriai, kuriems taikoma išimtis):






  i. | [...] |
| --- | --- | --- |

(12)

Investicijų politika: iki 2017 m. birželio 30 d. Bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių.

Šis įsipareigojimas netaikomas šiems vertybiniams popieriams (toliau – vertybiniai popieriai, kuriems taikoma išimtis):

i.

[...]

| ii. | [...] |
| --- | --- |

ii.

[...]

| iii. | [...] |
| --- | --- |

iii.

[...]

| iv. | [...] |
| --- | --- |

iv.

[...]

| v. | [...] |
| --- | --- |

v.

[...]

| (13) | Darbo užmokesčio riba: iki [...] Bankas jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės didesnio kaip [...] bendro metinio atlygio (darbo užmokesčio, pensijų įmokos, premijos). Jeigu HFSF skirs kapitalo injekciją, atlygio riba bus iš naujo įvertinta pagal 2013 m. rugpjūčio 1 d. Europos bankų komunikatą. [...] |
| --- | --- |

(13)

Darbo užmokesčio riba: iki [...] Bankas jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės didesnio kaip [...] bendro metinio atlygio (darbo užmokesčio, pensijų įmokos, premijos). Jeigu HFSF skirs kapitalo injekciją, atlygio riba bus iš naujo įvertinta pagal 2013 m. rugpjūčio 1 d. Europos bankų komunikatą. [...]

III SKYRIUS.   ĮSIPAREIGOJIMAI DĖL BANKO VALDYMO IR KOMERCINĖS VEIKLOS – PRATĘSIMAS IR PAKEITIMAI

| (1) | Bankas iki 2018 m. birželio 30 d. toliau vykdys įsipareigojimus dėl banko valdymo ir komercinės veiklos, kuriuos Graikijos Respublika pateikė 2012 m. lapkričio 20 d., su vėlesniais pakeitimais, nurodytais įsipareigojimų III skyriuje. [...] |
| --- | --- |

(1)

Bankas iki 2018 m. birželio 30 d. toliau vykdys įsipareigojimus dėl banko valdymo ir komercinės veiklos, kuriuos Graikijos Respublika pateikė 2012 m. lapkričio 20 d., su vėlesniais pakeitimais, nurodytais įsipareigojimų III skyriuje. [...]

| (2) | Tuo atveju, kai atskiras įsipareigojimas netaikomas Banko lygmeniu, Bankas negali naudotis patronuojamosiomis įmonėmis ar veikla, kurioms tas atskiras įsipareigojimas netaikomas, kad apeitų tą įsipareigojimą. |
| --- | --- |

(2)

Tuo atveju, kai atskiras įsipareigojimas netaikomas Banko lygmeniu, Bankas negali naudotis patronuojamosiomis įmonėmis ar veikla, kurioms tas atskiras įsipareigojimas netaikomas, kad apeitų tą įsipareigojimą.

A skirsnis.   Veiksmingos ir tinkamos vidaus organizacinės struktūros sukūrimas

| (3) | Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi visų Įstatymo Nr. 3016/2002 dėl įmonių valdymo ir Įstatymo Nr. 2190/1920 dėl akcinių bendrovių nuostatų, ypač nuostatų, susijusių su įmonės organų, kaip antai akcininkų susirinkimo ir direktorių valdybos, funkcijomis, kad būtų užtikrintas aiškus pareigų pasidalijimas ir skaidrumas. Akcininkų susirinkimo įgaliojimai apribojami visuotinio akcininkų susirinkimo užduotimis pagal bendrovių teisę, visų pirma teisių, susijusių su informacija, srityje. Platesni įgaliojimai, kurie leistų daryti nederamą įtaką valdymui, panaikinami. Atsakomybė už kasdienį veiklos valdymą aiškiai tenka Banko vykdomiesiems direktoriams. |
| --- | --- |

(3)

Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi visų Įstatymo Nr. 3016/2002 dėl įmonių valdymo ir Įstatymo Nr. 2190/1920 dėl akcinių bendrovių nuostatų, ypač nuostatų, susijusių su įmonės organų, kaip antai akcininkų susirinkimo ir direktorių valdybos, funkcijomis, kad būtų užtikrintas aiškus pareigų pasidalijimas ir skaidrumas. Akcininkų susirinkimo įgaliojimai apribojami visuotinio akcininkų susirinkimo užduotimis pagal bendrovių teisę, visų pirma teisių, susijusių su informacija, srityje. Platesni įgaliojimai, kurie leistų daryti nederamą įtaką valdymui, panaikinami. Atsakomybė už kasdienį veiklos valdymą aiškiai tenka Banko vykdomiesiems direktoriams.

| (4) | Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) santykių palaikymo tvarkos. |
| --- | --- |

(4)

Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) santykių palaikymo tvarkos.

| (5) | Bankas laikosi galiojančių Valdytojo akto Nr. 2577/9.3.2006 nuostatų, kad atskiro banko ir grupės lygmenimis būtų išlaikyta veiksminga organizacinė struktūra ir tinkama vidaus kontrolės sistema, įskaitant tris pagrindinius elementus, t. y. vidaus audito, rizikos valdymo ir atitikties funkcijas, ir geriausią tarptautinę įmonių valdymo praktiką. |
| --- | --- |

(5)

Bankas laikosi galiojančių Valdytojo akto Nr. 2577/9.3.2006 nuostatų, kad atskiro banko ir grupės lygmenimis būtų išlaikyta veiksminga organizacinė struktūra ir tinkama vidaus kontrolės sistema, įskaitant tris pagrindinius elementus, t. y. vidaus audito, rizikos valdymo ir atitikties funkcijas, ir geriausią tarptautinę įmonių valdymo praktiką.

| (6) | Bankas sukuria veiksmingą organizacinę struktūrą, kad būtų užtikrinta, jog Vidaus audito ir Rizikos valdymo departamentai būtų visiškai nepriklausomi nuo komercinių tinklų ir tiesiogiai atskaitingi direktorių valdybai. Direktorių valdyboje sudarytas Audito komitetas ir Rizikos valdymo komitetas vertina visus atitinkamų departamentų keliamus klausimus. Atitinkamuose vidaus audito nuostatuose ir rizikos valdymo nuostatuose apibrėžiamos tų departamentų funkcijos, atsakomybės sritys ir ištekliai. Tie nuostatai atitinka tarptautinius standartus, jais užtikrinamas visiškas departamentų nepriklausomumas. Paskolų politikos nuostatose pateikiamos gairės ir nurodymai, susiję su paskolų teikimu, įskaitant paskolų kainų nustatymą ir paskolų restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

(6)

Bankas sukuria veiksmingą organizacinę struktūrą, kad būtų užtikrinta, jog Vidaus audito ir Rizikos valdymo departamentai būtų visiškai nepriklausomi nuo komercinių tinklų ir tiesiogiai atskaitingi direktorių valdybai. Direktorių valdyboje sudarytas Audito komitetas ir Rizikos valdymo komitetas vertina visus atitinkamų departamentų keliamus klausimus. Atitinkamuose vidaus audito nuostatuose ir rizikos valdymo nuostatuose apibrėžiamos tų departamentų funkcijos, atsakomybės sritys ir ištekliai. Tie nuostatai atitinka tarptautinius standartus, jais užtikrinamas visiškas departamentų nepriklausomumas. Paskolų politikos nuostatose pateikiamos gairės ir nurodymai, susiję su paskolų teikimu, įskaitant paskolų kainų nustatymą ir paskolų restruktūrizavimą.

| (7) | Bankas paskelbia kompetentingoms valdžios institucijoms akcininkų, turinčių bent 1 % paprastųjų akcijų, sąrašą. |
| --- | --- |

(7)

Bankas paskelbia kompetentingoms valdžios institucijoms akcininkų, turinčių bent 1 % paprastųjų akcijų, sąrašą.

B skirsnis.   Komercinė praktika ir rizikos stebėsena

Bendrieji principai

| (8) | Paskolų politikos nuostatose apibrėžiama, kad su visais klientais elgiamasi sąžiningai, taikant nediskriminacines procedūras, išskyrus tas, kurios susijusios su kredito rizika ir mokumu. Paskolų politikos nuostatose nustatomos ribos, kurias viršijant suteikiamas paskolas turi patvirtinti aukštesnio lygio vadovybė. Panašios ribos nustatomos dėl paskolų restruktūrizavimo ir reikalavimų bei ginčų valdymo. Paskolų politikos nuostatomis atrinktuose centruose centralizuojamas sprendimų priėmimo procesas nacionaliniu lygmeniu ir pateikiamos aiškios apsaugos priemonės siekiant užtikrinti nuoseklų jos nurodymų įgyvendinimą vykdant visą bankininkystės veiklą Graikijoje. |
| --- | --- |

(8)

Paskolų politikos nuostatose apibrėžiama, kad su visais klientais elgiamasi sąžiningai, taikant nediskriminacines procedūras, išskyrus tas, kurios susijusios su kredito rizika ir mokumu. Paskolų politikos nuostatose nustatomos ribos, kurias viršijant suteikiamas paskolas turi patvirtinti aukštesnio lygio vadovybė. Panašios ribos nustatomos dėl paskolų restruktūrizavimo ir reikalavimų bei ginčų valdymo. Paskolų politikos nuostatomis atrinktuose centruose centralizuojamas sprendimų priėmimo procesas nacionaliniu lygmeniu ir pateikiamos aiškios apsaugos priemonės siekiant užtikrinti nuoseklų jos nurodymų įgyvendinimą vykdant visą bankininkystės veiklą Graikijoje.

| (9) | Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu Bankas visas paskolų politikos taisykles įtraukia į paskolų išdavimo ir paskolų refinansavimo proceso ir išmokėjimo sistemas. |
| --- | --- |

(9)

Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu Bankas visas paskolų politikos taisykles įtraukia į paskolų išdavimo ir paskolų refinansavimo proceso ir išmokėjimo sistemas.

Specialiosios nuostatos

| (10) | Įsipareigojimų III skyriaus 8–18 dalyse išvardytos specialiosios nuostatos taikomos bankininkystės veiklai Graikijoje, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip. |
| --- | --- |

(10)

Įsipareigojimų III skyriaus 8–18 dalyse išvardytos specialiosios nuostatos taikomos bankininkystės veiklai Graikijoje, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip.

| (11) | Paskolų politikos nuostatose reikalaujama, kad paskolų ir hipotekų kainos būtų nustatomos laikantis griežtų gairių. Tos gairės apima prievolę griežtai paisyti paskolų politikos standartinių palūkanų normų intervalų lentelių atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą, kliento kredito rizikos vertinimą, tikėtiną įkaito atgaunamumą (įskaitant galimo realizavimo terminą), bendrus santykius su Banku (t. y. indėlių lygį ir stabilumą, mokesčio struktūrą ir kitą kryžminio pardavimo veiklą) ir Banko finansavimo išlaidas. Sukuriamos konkrečios paskolų turto klasės (pvz., komercinė paskola, hipoteka, užtikrinta (neužtikrinta) paskola ir pan.), o jų kainų nustatymo sistema išdėstyta lentelių forma pagal atitinkamą paskolų politikos lentelę, kurią Kredito komitetas reguliariai atnaujina. Bet kokią išimtį turi tinkamai patvirtinti Kredito komitetas arba žemesnio lygmens institucija, kai tai leidžiama pagal paskolų politiką. Pagal poreikius pritaikyti sandoriai, kaip antai sindikuotos paskolos ar projektų finansavimas, vykdomi laikantis tų pačių principų, tinkamai atsižvelgiant į tai, kad jie gali neatitikti standartizuotų paskolų politikos lentelių. Apie tos kainų nustatymo politikos pažeidimus pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui. |
| --- | --- |

(11)

Paskolų politikos nuostatose reikalaujama, kad paskolų ir hipotekų kainos būtų nustatomos laikantis griežtų gairių. Tos gairės apima prievolę griežtai paisyti paskolų politikos standartinių palūkanų normų intervalų lentelių atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą, kliento kredito rizikos vertinimą, tikėtiną įkaito atgaunamumą (įskaitant galimo realizavimo terminą), bendrus santykius su Banku (t. y. indėlių lygį ir stabilumą, mokesčio struktūrą ir kitą kryžminio pardavimo veiklą) ir Banko finansavimo išlaidas. Sukuriamos konkrečios paskolų turto klasės (pvz., komercinė paskola, hipoteka, užtikrinta (neužtikrinta) paskola ir pan.), o jų kainų nustatymo sistema išdėstyta lentelių forma pagal atitinkamą paskolų politikos lentelę, kurią Kredito komitetas reguliariai atnaujina. Bet kokią išimtį turi tinkamai patvirtinti Kredito komitetas arba žemesnio lygmens institucija, kai tai leidžiama pagal paskolų politiką. Pagal poreikius pritaikyti sandoriai, kaip antai sindikuotos paskolos ar projektų finansavimas, vykdomi laikantis tų pačių principų, tinkamai atsižvelgiant į tai, kad jie gali neatitikti standartizuotų paskolų politikos lentelių. Apie tos kainų nustatymo politikos pažeidimus pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui.

| (12) | Rizikos valdymo departamentas atsakingas už kredito rizikos ir įkaito vertinimą. Vertindamas paskolos kokybę Rizikos valdymo departamentas veikia nepriklausomai, pateikdamas savo nuomonę raštu, kad būtų užtikrinta, jog atliekant vertinimą naudoti kriterijai laikui bėgant klientų atžvilgiu būtų taikomi nuosekliai, atsižvelgiant į Banko paskolų politiką. |
| --- | --- |

(12)

Rizikos valdymo departamentas atsakingas už kredito rizikos ir įkaito vertinimą. Vertindamas paskolos kokybę Rizikos valdymo departamentas veikia nepriklausomai, pateikdamas savo nuomonę raštu, kad būtų užtikrinta, jog atliekant vertinimą naudoti kriterijai laikui bėgant klientų atžvilgiu būtų taikomi nuosekliai, atsižvelgiant į Banko paskolų politiką.

| (13) | Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju visose bankininkystės veiklos Graikijoje srityse Bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, taikomas didžiausiai paskolos sumai, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę). Tos ribos nustatomos atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą ir pateikto įkaito ar užtikrinimo priemonės kokybę pagal pagrindinius kriterijus, įskaitant kapitalą. |
| --- | --- |

(13)

Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju visose bankininkystės veiklos Graikijoje srityse Bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, taikomas didžiausiai paskolos sumai, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę). Tos ribos nustatomos atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą ir pateikto įkaito ar užtikrinimo priemonės kokybę pagal pagrindinius kriterijus, įskaitant kapitalą.

| (14) | Teikti paskolas (4) tam, kad skolininkai galėtų įsigyti Banko ir kitų bankų (5) akcijų arba mišrių priemonių, draudžiama, neatsižvelgiant į tai, kas tie skolininkai (6). Ši nuostata taikoma ir stebima Banko lygmeniu. |
| --- | --- |

(14)

Teikti paskolas (4) tam, kad skolininkai galėtų įsigyti Banko ir kitų bankų (5) akcijų arba mišrių priemonių, draudžiama, neatsižvelgiant į tai, kas tie skolininkai (6). Ši nuostata taikoma ir stebima Banko lygmeniu.

| (15) | Apie visus nesusijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto Banko turto], arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto Banko turto], pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį, prieš Bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą, už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir HFSF. |
| --- | --- |

(15)

Apie visus nesusijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto Banko turto], arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto Banko turto], pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį, prieš Bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą, už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir HFSF.

| (16) | Paskolų politikos nuostatose pateikiami aiškūs nurodymai dėl paskolų restruktūrizavimo. Jose aiškiai apibrėžiama, kokios paskolos ir kokiomis aplinkybėmis gali būti restruktūrizuojamos, ir nurodomos sąlygos, kurios gali būti siūlomos reikalavimus atitinkantiems klientams. Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu Bankas užtikrina, kad visomis restruktūrizavimo operacijomis siekiama, kad ateityje Bankui pavyktų susigrąžinti lėšas, taip apsaugant Banko interesus. Jokiais atvejais restruktūrizavimo politika nekels pavojaus būsimam Banko pelningumui. Tuo tikslu Banko Rizikos valdymo departamentas atsako už tai, kad būtų kuriami ir naudojami tinkami restruktūrizavimo efektyvumo ataskaitų teikimo mechanizmai, atliekamos išsamios vidaus ir (arba) išorės geriausios praktikos analizės, bent jau kas ketvirtį išvados pateikiamos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui, siūlomi atitinkamų procesų ir politikos sričių tobulinimai, taip pat prižiūrima, kaip jie įgyvendinami, ir teikiamos ataskaitos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui. |
| --- | --- |

(16)

Paskolų politikos nuostatose pateikiami aiškūs nurodymai dėl paskolų restruktūrizavimo. Jose aiškiai apibrėžiama, kokios paskolos ir kokiomis aplinkybėmis gali būti restruktūrizuojamos, ir nurodomos sąlygos, kurios gali būti siūlomos reikalavimus atitinkantiems klientams. Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu Bankas užtikrina, kad visomis restruktūrizavimo operacijomis siekiama, kad ateityje Bankui pavyktų susigrąžinti lėšas, taip apsaugant Banko interesus. Jokiais atvejais restruktūrizavimo politika nekels pavojaus būsimam Banko pelningumui. Tuo tikslu Banko Rizikos valdymo departamentas atsako už tai, kad būtų kuriami ir naudojami tinkami restruktūrizavimo efektyvumo ataskaitų teikimo mechanizmai, atliekamos išsamios vidaus ir (arba) išorės geriausios praktikos analizės, bent jau kas ketvirtį išvados pateikiamos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui, siūlomi atitinkamų procesų ir politikos sričių tobulinimai, taip pat prižiūrima, kaip jie įgyvendinami, ir teikiamos ataskaitos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui.

| (17) | Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu Bankas vykdo reikalavimų ir teisminių ginčų valdymo politiką, kuria siekiama kuo labiau padidinti lėšų susigrąžinimą ir užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai ar pirmenybės teikimui teisminių ginčų valdymo srityje. Bankas užtikrina, kad būtų imamasi visų būtinų veiksmų siekiant kuo labiau padidinti Banko lėšų susigrąžinimą ir apsaugoti jo finansinę padėtį ilgalaikėje perspektyvoje. Apie bet kokį pažeidimą įgyvendinant tą politiką pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui. |
| --- | --- |

(17)

Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu Bankas vykdo reikalavimų ir teisminių ginčų valdymo politiką, kuria siekiama kuo labiau padidinti lėšų susigrąžinimą ir užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai ar pirmenybės teikimui teisminių ginčų valdymo srityje. Bankas užtikrina, kad būtų imamasi visų būtinų veiksmų siekiant kuo labiau padidinti Banko lėšų susigrąžinimą ir apsaugoti jo finansinę padėtį ilgalaikėje perspektyvoje. Apie bet kokį pažeidimą įgyvendinant tą politiką pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui.

| (18) | Bankas stebi kredito riziką naudodamasis gerai išplėtota įspėjimų ir pranešimų sistema, kuri suteikia galimybę Rizikos valdymo departamentui: i) nustatyti ankstyvus paskolų vertės sumažėjimo ir įsipareigojimų nevykdymo atvejų signalus; ii) įvertinti paskolų portfelio atgaunamumą (įskaitant (tačiau tuo neapsiribojant) alternatyvius grąžinimo šaltinius, kaip antai bendraskolius ir garantus, taip pat įkeistą arba turimą, bet neįkeistą turtą); iii) vertinti bendrą Banko poziciją atskiro kliento arba portfelio pagrindu; iv) prireikus direktorių valdybai siūlyti taisomuosius ir tobulinimo veiksmus. Už stebėseną atsakingam patikėtiniui suteikiama galimybė su ta informacija susipažinti. |
| --- | --- |

(18)

Bankas stebi kredito riziką naudodamasis gerai išplėtota įspėjimų ir pranešimų sistema, kuri suteikia galimybę Rizikos valdymo departamentui: i) nustatyti ankstyvus paskolų vertės sumažėjimo ir įsipareigojimų nevykdymo atvejų signalus; ii) įvertinti paskolų portfelio atgaunamumą (įskaitant (tačiau tuo neapsiribojant) alternatyvius grąžinimo šaltinius, kaip antai bendraskolius ir garantus, taip pat įkeistą arba turimą, bet neįkeistą turtą); iii) vertinti bendrą Banko poziciją atskiro kliento arba portfelio pagrindu; iv) prireikus direktorių valdybai siūlyti taisomuosius ir tobulinimo veiksmus. Už stebėseną atsakingam patikėtiniui suteikiama galimybė su ta informacija susipažinti.

Nuostatos, taikomos susijusiems skolininkams

| (19) | Visos nuostatos, taikomos susijusiems skolininkams, taikomos Banko lygmeniu. |
| --- | --- |

(19)

Visos nuostatos, taikomos susijusiems skolininkams, taikomos Banko lygmeniu.

| (20) | Specialus paskolų politikos skirsnis skiriamas taisyklėms, reglamentuojančioms santykius su susijusiais skolininkais. Susiję skolininkai apima darbuotojus, akcininkus, direktorius, valdytojus, taip pat jų sutuoktinius, vaikus, brolius bei seseris ir bet kurį juridinį asmenį, kurį tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja pagrindiniai darbuotojai (t. y. paskolų politikos sprendimų priėmimo procese dalyvaujantys darbuotojai), akcininkai, direktoriai ar valdytojai arba jų sutuoktiniai, vaikai ir broliai bei seserys. Plačiąja prasme, bet kuri viešoji institucija ar Vyriausybės kontroliuojama organizacija, bet kuri akcinė bendrovė ar Vyriausybės įstaiga laikoma susijusiu skolininku. Paskolų politikos nuostatose politinės partijos taip pat laikomos susijusiais skolininkais. Ypatingas dėmesys skiriamas sprendimams, susijusiems su bet kokiu paskolų, suteiktų esamiems arba buvusiems darbuotojams, direktoriams, akcininkams, valdytojams ir jų giminaičiams, restruktūrizavimu ir jų dalies nurašymu, taip pat politikos nuostatoms, kurių laikomasi turto suvaržymo ir nuosavybės teisės į paskolos įkaitą atėmimo tinkamumo, vertinimo, registravimo klausimais. Susijusių skolininkų apibrėžtis išsamiau apibrėžta atskirame dokumente. |
| --- | --- |

(20)

Specialus paskolų politikos skirsnis skiriamas taisyklėms, reglamentuojančioms santykius su susijusiais skolininkais. Susiję skolininkai apima darbuotojus, akcininkus, direktorius, valdytojus, taip pat jų sutuoktinius, vaikus, brolius bei seseris ir bet kurį juridinį asmenį, kurį tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja pagrindiniai darbuotojai (t. y. paskolų politikos sprendimų priėmimo procese dalyvaujantys darbuotojai), akcininkai, direktoriai ar valdytojai arba jų sutuoktiniai, vaikai ir broliai bei seserys. Plačiąja prasme, bet kuri viešoji institucija ar Vyriausybės kontroliuojama organizacija, bet kuri akcinė bendrovė ar Vyriausybės įstaiga laikoma susijusiu skolininku. Paskolų politikos nuostatose politinės partijos taip pat laikomos susijusiais skolininkais. Ypatingas dėmesys skiriamas sprendimams, susijusiems su bet kokiu paskolų, suteiktų esamiems arba buvusiems darbuotojams, direktoriams, akcininkams, valdytojams ir jų giminaičiams, restruktūrizavimu ir jų dalies nurašymu, taip pat politikos nuostatoms, kurių laikomasi turto suvaržymo ir nuosavybės teisės į paskolos įkaitą atėmimo tinkamumo, vertinimo, registravimo klausimais. Susijusių skolininkų apibrėžtis išsamiau apibrėžta atskirame dokumente.

| (21) | Siekdamas tinkamai stebėti kredito rizikos koncentraciją, Rizikos valdymo departamentas yra atsakingas už visų susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, priskyrimą grupei (angl. mapping). |
| --- | --- |

(21)

Siekdamas tinkamai stebėti kredito rizikos koncentraciją, Rizikos valdymo departamentas yra atsakingas už visų susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, priskyrimą grupei (angl. mapping).

| (22) | Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju Bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, taikomas didžiausiai paskolos sumai, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai, siejamai su susijusiais skolininkais (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę). |
| --- | --- |

(22)

Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju Bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, taikomas didžiausiai paskolos sumai, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai, siejamai su susijusiais skolininkais (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę).

| (23) | Bankas atskirai stebės savo susijusių skolininkų (įskaitant viešojo sektoriaus subjektus ir politines partijas) poziciją. Suteiktų naujų paskolų (7) susijusiems skolininkams kiekis (metinis praeitų metų atsargų % (8)) neviršys viso suteiktų naujų paskolų portfelio Graikijoje (metinis praeitų metų atsargų %). To įsipareigojimo laikomasi atskirai dėl kiekvienos rūšies susijusių skolininkų (darbuotojai, akcininkai, valdytojai, viešieji subjektai, politinės partijos). Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas Graikijos ekonomikoje, susijusių skolininkų kredito rizikos vertinimas, taip pat jiems siūlomos kainų nustatymo sąlygos ir galimas restruktūrizavimas negali būti palankesni, palyginti su panašiems, bet nesusijusiems skolininkams siūlomomis sąlygomis. Tas įsipareigojimas netaikomas esamoms darbuotojams skirtoms bendrosioms schemoms, pagal kurias jiems siūlomos lengvatinės paskolos. Bankas kiekvieną mėnesį teikia ataskaitą apie tos pozicijos raidą, suteiktų naujų paskolų kiekį ir naujus prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto Banko turto] ir kuriuos turi nagrinėti Kredito komitetas. |
| --- | --- |

(23)

Bankas atskirai stebės savo susijusių skolininkų (įskaitant viešojo sektoriaus subjektus ir politines partijas) poziciją. Suteiktų naujų paskolų (7) susijusiems skolininkams kiekis (metinis praeitų metų atsargų % (8)) neviršys viso suteiktų naujų paskolų portfelio Graikijoje (metinis praeitų metų atsargų %). To įsipareigojimo laikomasi atskirai dėl kiekvienos rūšies susijusių skolininkų (darbuotojai, akcininkai, valdytojai, viešieji subjektai, politinės partijos). Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas Graikijos ekonomikoje, susijusių skolininkų kredito rizikos vertinimas, taip pat jiems siūlomos kainų nustatymo sąlygos ir galimas restruktūrizavimas negali būti palankesni, palyginti su panašiems, bet nesusijusiems skolininkams siūlomomis sąlygomis. Tas įsipareigojimas netaikomas esamoms darbuotojams skirtoms bendrosioms schemoms, pagal kurias jiems siūlomos lengvatinės paskolos. Bankas kiekvieną mėnesį teikia ataskaitą apie tos pozicijos raidą, suteiktų naujų paskolų kiekį ir naujus prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto Banko turto] ir kuriuos turi nagrinėti Kredito komitetas.

| (24) | Darbuotojams, valdytojams, akcininkams taikomi paskolų teikimo kriterijai negali būti švelnesni negu kriterijai, taikomi kitiems, nesusijusiems, skolininkams. Jeigu bendra vieno darbuotojo (valdytojo, akcininko) kredito rizikos pozicija viršija sumą, atitinkančią [[...]] fiksuoto darbo užmokesčio užtikrintų paskolų atveju ir [[...]] fiksuoto darbo užmokesčio neužtikrintų paskolų atveju, apie tokią poziciją nedelsiant pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris gali įsikišti ir atidėti paskolos suteikimą vadovaudamasis įsipareigojimų III skyriaus 25 dalyje aprašyta tvarka. |
| --- | --- |

(24)

Darbuotojams, valdytojams, akcininkams taikomi paskolų teikimo kriterijai negali būti švelnesni negu kriterijai, taikomi kitiems, nesusijusiems, skolininkams. Jeigu bendra vieno darbuotojo (valdytojo, akcininko) kredito rizikos pozicija viršija sumą, atitinkančią [[...]] fiksuoto darbo užmokesčio užtikrintų paskolų atveju ir [[...]] fiksuoto darbo užmokesčio neužtikrintų paskolų atveju, apie tokią poziciją nedelsiant pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris gali įsikišti ir atidėti paskolos suteikimą vadovaudamasis įsipareigojimų III skyriaus 25 dalyje aprašyta tvarka.

| (25) | Apie visus susijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto Banko turto], arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto Banko turto], pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį, prieš Bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą, už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir HFSF. |
| --- | --- |

(25)

Apie visus susijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto Banko turto], arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto Banko turto], pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį, prieš Bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą, už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir HFSF.

| (26) | Paskolų restruktūrizavimas susijusių skolininkų atveju vykdomas laikantis tų pačių reikalavimų, kaip ir nesusijusių skolininkų atveju. Be to, prireikus vertinama ir tobulinama nustatyta nuvertėjusio turto tvarkymo sistema ir politika. Tačiau tikimasi, kad apie restruktūrizuotas susijusių skolininkų paskolas bus pranešama atskirai, bent pagal paskolos turto klasę ir susijusių skolininkų rūšį. |
| --- | --- |

(26)

Paskolų restruktūrizavimas susijusių skolininkų atveju vykdomas laikantis tų pačių reikalavimų, kaip ir nesusijusių skolininkų atveju. Be to, prireikus vertinama ir tobulinama nustatyta nuvertėjusio turto tvarkymo sistema ir politika. Tačiau tikimasi, kad apie restruktūrizuotas susijusių skolininkų paskolas bus pranešama atskirai, bent pagal paskolos turto klasę ir susijusių skolininkų rūšį.

C skirsnis.   Kiti apribojimai

(27)   
  Draudimas mokėti dividendus ir atkarpas, atpirkimo draudimas, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas ir išpirkimo draudimas
  : išskyrus atvejus, kai Komisija sutinka su išimtimi, Graikijos Respublika įsipareigoja, kad:

| a. | Bankas nemokės atkarpų už mišrias kapitalo priemones (arba bet kurias kitas priemones, už kurias atkarpų mokėjimas nėra privalomas) arba dividendų už nuosavų lėšų priemones ir subordinuotosios skolos priemones, išskyrus atvejus, kai yra teisinė prievolė tai daryti. [...] Bankas tam nenaudos rezervų. Kilus abejonių dėl to, ar vykdant šį įsipareigojimą esama teisinės prievolės, Bankas siūlomą atkarpos ar dividendų mokėjimą pateiks Komisijai tvirtinti; |
| --- | --- |

a.

Bankas nemokės atkarpų už mišrias kapitalo priemones (arba bet kurias kitas priemones, už kurias atkarpų mokėjimas nėra privalomas) arba dividendų už nuosavų lėšų priemones ir subordinuotosios skolos priemones, išskyrus atvejus, kai yra teisinė prievolė tai daryti. [...] Bankas tam nenaudos rezervų. Kilus abejonių dėl to, ar vykdant šį įsipareigojimą esama teisinės prievolės, Bankas siūlomą atkarpos ar dividendų mokėjimą pateiks Komisijai tvirtinti;

| b. | Bankas neatpirks jokios savo paties akcijų dalies ir nevykdys pasirinkimo pirkti sandorių dėl tų nuosavų lėšų priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių; |
| --- | --- |

b.

Bankas neatpirks jokios savo paties akcijų dalies ir nevykdys pasirinkimo pirkti sandorių dėl tų nuosavų lėšų priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių;

| c. | Bankas neišpirks mišrių kapitalo priemonių. |
| --- | --- |

c.

Bankas neišpirks mišrių kapitalo priemonių.

(28)   
  Draudimas įsigyti
  : Graikijos Respublika įsipareigoja, kad Bankas neįsigis jokios įmonės kapitalo dalies, perduodant turtą arba akcijas. Tas draudimas įsigyti apima ir įmones, kurių teisinė forma – bendrovė, ir bet kokį turto paketą, kuris sudaro įmonę (9).

i.   
  Išimtis, kuriai reikia išankstinio Komisijos pritarimo
  : nepaisant to draudimo, Bankas, gavęs Komisijos pritarimą, o tam tikrais atvejais – HFSF siūlymu, gali įsigyti verslą ir įmones, jeigu to išimtinėmis aplinkybėmis reikia finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti.

ii.   
  Išimtis, kuriai nereikia išankstinio Komisijos pritarimo
  : Bankas gali įsigyti įmonių kapitalo dalis, jeigu:

| a. | Banko už bet kokią įsigytą kapitalo dalį sumokėta pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] Banko balanso sumos (10) įsipareigojimų įsigaliojimo dieną (11) ir |
| --- | --- |

a.

Banko už bet kokią įsigytą kapitalo dalį sumokėta pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] Banko balanso sumos (10) įsipareigojimų įsigaliojimo dieną (11) ir

| b. | Banko už visas nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos taip įsigytas kapitalo dalis sumokėta bendroji pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] Banko balanso sumos įsipareigojimų įsigaliojimo dieną. |
| --- | --- |

b.

Banko už visas nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos taip įsigytas kapitalo dalis sumokėta bendroji pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] Banko balanso sumos įsipareigojimų įsigaliojimo dieną.

iii.   
  Veikla, kuriai netaikomas draudimas įsigyti
  : draudimas įsigyti netaikomas įsigijimams vykdant įprastą bankininkystės veiklą, susijusią su esamų reikalavimų sunkumų patiriančių įmonių atžvilgiu valdymu.

(29)   
  Reklamos draudimas
  : Graikijos Respublika įsipareigoja, kad Bankas susilaikys nuo reklamos, kurioje daromos nuorodos į valstybės paramą, ir netaikys jokių agresyvių komercinių strategijų, kurios nebūtų taikomos be Graikijos Respublikos paramos.

IV SKYRIUS.   UŽ STEBĖSENĄ ATSAKINGAS PATIKĖTINIS

| (1) | Graikijos Respublika įsipareigoja, kad Bankas iš dalies pakeis ir pratęs iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos už stebėseną atsakingo patikėtinio, kurį Komisija patvirtino ir Bankas paskyrė 2013 m. sausio 16 d., įgaliojimus. Bankas taip pat išplės tų įgaliojimų apimtį, kad į juos būtų įtraukta i) restruktūrizavimo plano ir ii) visų šiame sąraše išvardytų įsipareigojimų stebėsena. |
| --- | --- |

(1)

Graikijos Respublika įsipareigoja, kad Bankas iš dalies pakeis ir pratęs iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos už stebėseną atsakingo patikėtinio, kurį Komisija patvirtino ir Bankas paskyrė 2013 m. sausio 16 d., įgaliojimus. Bankas taip pat išplės tų įgaliojimų apimtį, kad į juos būtų įtraukta i) restruktūrizavimo plano ir ii) visų šiame sąraše išvardytų įsipareigojimų stebėsena.

| (2) | Po keturių savaičių nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos Graikijos Respublika pateikia Komisijai visas pakeistų įgaliojimų sąlygas, į kurias įtrauktos visos būtinos nuostatos, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų vykdyti savo pareigas pagal tuos įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(2)

Po keturių savaičių nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos Graikijos Respublika pateikia Komisijai visas pakeistų įgaliojimų sąlygas, į kurias įtrauktos visos būtinos nuostatos, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų vykdyti savo pareigas pagal tuos įsipareigojimus.

| (3) | Papildomos nuostatos dėl už stebėseną atsakingo patikėtinio apibrėžiamos atskirame dokumente. |
| --- | --- |

(3)

Papildomos nuostatos dėl už stebėseną atsakingo patikėtinio apibrėžiamos atskirame dokumente.

Generalinė sekretorė

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

(2)  Į šią sumą neįtrauktos jokios TEKE/Skelos Exygiansis (banko pertvarkymo schemos) sąnaudos.

(3)  Tai netaikoma nekilnojamojo turto pardavimui; tokiu atveju Bankas gali suteikti finansavimą pirkėjui, jeigu naujos paskolos teikiamos laikantis apdairios skolinimo praktikos. Siekiant patikrinti, ar laikomasi įsipareigojimo dėl finansinio įsiskolinimo, susijusio su ne Graikijos turtu, mažinimo, bus atsižvelgiama į bet kokias naujas paskolas, kurioms taikoma ne Graikijos turto apibrėžtis.

(4)  Taikant tą įsipareigojimą, terminas „paskolos“ aiškinamas largo sensu kaip bet kokios rūšies finansavimas, pvz., kredito priemonė, garantija ir t. t.

(5)  Siekiant aiškumo, „kiti bankai“ reiškia bet kurį banką, t. y. finansų įstaigą, pasaulyje.

(6)  Siekiant aiškumo, tas įsipareigojimas taikomas visiems skolininkams, įskaitant Banko privačiosios bankininkystės klientus.

(7)  Siekiant aiškumo, naujų paskolų teikimas taip pat apima paskolų refinansavimą ir esamų paskolų restruktūrizavimą.

(8)  Siekiant aiškumo, „metinis praeitų metų atsargų %“ (angl. annual % of Y-1 stock) reiškia suteiktų naujų paskolų kiekį, išreikštą atsargų praeitų metų pabaigoje procentine dalimi. Pagal riziką įvertinto turto suma – tai suma metų pabaigoje.

(9)  Siekiant aiškumo, taikant tą įsipareigojimą, Banko privataus akcinio kapitalo ir rizikos kapitalo verslui tas įsipareigojimas netaikomas. Šiuo atžvilgiu Bankas pateikia Komisijai oficialų prašymą, kuriame pateikiamas to subjekto verslo planas.

(10)  Siekiant aiškumo, taikant tą įsipareigojimą, balanso suma atitinka visą Banko turtą.

(11)  Siekiant aiškumo, tuo atveju, jei pagal įsipareigojimų III skyriaus (28) dalies i punktą gaunamas Komisijos pritarimas panaikinti draudimą įsigyti, apskaičiuojant Banko balansą įsipareigojimų įsigaliojimo dieną taip pat įtraukiamas įsigytų įmonių turtas arba įsigytas turtas įsigijimo dieną.

---

I priedėlis

MAKROEKONOMINĖS PROJEKCIJOS GRAIKIJOS ŠALIES VIDUJE VYKDOMAI VEIKLAI

| % metinis augimas (jeigu nenurodyta kitaip) | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2013–2017 m. bendras augimo rodiklis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP | – 6,4 | – 4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominalusis paskolų augimas Graikijoje | – 6,4 | – 4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| BVP defliatorius | – 0,8 | – 1,1 | – 0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Nekilnojamojo turto kainos | – 11,7 | – 10 | – 5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Nominaliosios namų ūkio disponuojamosios pajamos | – 8,8 | – 9,5 | – 0,3 | – 0,4 | 2,6 | 3,6 | – 4,5 |
| Privačiojo sektoriaus indėliai | – 7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Nedarbas (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| ECB refinansavimo operacijų palūkanų norma (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Didžiausias neveiksnių paskolų lygis | | | 2014 m. II pusm. | | | | |
| 3 mėn. EURIBOR (vidurkis, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Galimybė naudotis kapitalo rinkomis – atpirkimo sandoriai | | TAIP – jokios viršutinės ribos | |
| Galimybė naudotis kapitalo rinka – padengtos/pirmenybinės, neužtikrintos | | TAIP – iki 500 mln. EUR kiekviena | TAIP – iki 1 mlrd. EUR kiekviena | TAIP – jokios viršutinės ribos | |

% metinis augimas (jeigu nenurodyta kitaip)

2012 m.

2013 m.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

2017 m.

2013–2017 m. bendras augimo rodiklis

Realusis BVP

– 6,4

– 4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominalusis paskolų augimas Graikijoje

– 6,4

– 4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

BVP defliatorius

– 0,8

– 1,1

– 0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Nekilnojamojo turto kainos

– 11,7

– 10

– 5

0

2

3,5

Nominaliosios namų ūkio disponuojamosios pajamos

– 8,8

– 9,5

– 0,3

– 0,4

2,6

3,6

– 4,5

Privačiojo sektoriaus indėliai

– 7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Nedarbas (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

ECB refinansavimo operacijų palūkanų norma (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Didžiausias neveiksnių paskolų lygis

2014 m. II pusm.

3 mėn. EURIBOR (vidurkis, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Galimybė naudotis kapitalo rinkomis – atpirkimo sandoriai

TAIP – jokios viršutinės ribos

Galimybė naudotis kapitalo rinka – padengtos/pirmenybinės, neužtikrintos

TAIP – iki 500 mln. EUR kiekviena

TAIP – iki 1 mlrd. EUR kiekviena

TAIP – jokios viršutinės ribos

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 10.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/91 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/91

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 95 „Vienodos transporto priemonių patvirtinimo nuostatos dėl keleivių apsaugos šoninio susidūrimo metu“ [2015/1093]

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

03 serijos pakeitimų 4 papildymo. Įsigaliojimo data – 2014 m. birželio 10 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacijos ir bandymai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transporto priemonės tipo pakeitimas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sankcijos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

8.

| 9. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

10.

| 11. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai bei adresai |
| --- | --- |

11.

PRIEDAI:

| 1. | Pranešimas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Patvirtinimo ženklo išdėstymas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Taško H ir tikrojo liemens kampo nustatymo procedūra variklinių transporto priemonių sėdimosiose vietose |
| --- | --- |

3.

| 4. | Susidūrimo bandymo procedūra |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mobiliosios deformuojamosios kliūties charakteristikos |
| --- | --- |

5.

| 6. | Šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno techninis aprašas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno montavimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dalinis bandymas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bandymo procedūros dėl keleivių apsaugos transporto priemonėse, varomose aukštos įtampos elektros srove, ir nutekėjus elektrolitams |
| --- | --- |

9.

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma M1 ir N1 kategorijų (1) transporto priemonių keleivių skyriaus konstrukcijos veikimui šoninio susidūrimo atveju; šių transporto priemonių žemiausios sėdynės taškas R turi būti ne daugiau kaip 700 mm virš žemės paviršiaus lygio, kai transporto priemonė yra standartinės masės, kuri apibrėžta šios taisyklės 2.10 punkte.

2.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

2.1.   Transporto priemonės patvirtinimas– transporto priemonės tipo patvirtinimas, atsižvelgiant į keleivių skyriaus konstrukcijos elgseną šoninio susidūrimo metu.

2.2.   Transporto priemonės tipas– motorinių transporto priemonių kategorija, nesiskirianti šiais esminiais aspektais:

| 2.2.1. | transporto priemonės ilgiu, pločiu ir prošvaisa, kiek šie matmenys daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę; |
| --- | --- |

2.2.1.

transporto priemonės ilgiu, pločiu ir prošvaisa, kiek šie matmenys daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę;

| 2.2.2. | keleivių skyriaus šoninių sienų konstrukcija, matmenimis, linijomis ir medžiagomis, kiek šie elementai daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę; |
| --- | --- |

2.2.2.

keleivių skyriaus šoninių sienų konstrukcija, matmenimis, linijomis ir medžiagomis, kiek šie elementai daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę;

| 2.2.3. | keleivių skyriaus linijomis ir vidaus matmenimis bei apsaugos sistemų tipu, kiek šie elementai daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę; |
| --- | --- |

2.2.3.

keleivių skyriaus linijomis ir vidaus matmenimis bei apsaugos sistemų tipu, kiek šie elementai daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę;

| 2.2.4. | variklio vieta (priekyje, gale ar centre) ir padėtimi (skersai, išilgai) parinkimu, kiek tai daro neigiamą poveikį šioje taisyklėje aprašyto susidūrimo bandymo taikymo rezultatams; |
| --- | --- |

2.2.4.

variklio vieta (priekyje, gale ar centre) ir padėtimi (skersai, išilgai) parinkimu, kiek tai daro neigiamą poveikį šioje taisyklėje aprašyto susidūrimo bandymo taikymo rezultatams;

| 2.2.5. | mase be krovinio, kiek ji daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę; |
| --- | --- |

2.2.5.

mase be krovinio, kiek ji daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę;

| 2.2.6. | pasirenkamąja įranga arba vidaus detalėmis, kiek jos daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę; |
| --- | --- |

2.2.6.

pasirenkamąja įranga arba vidaus detalėmis, kiek jos daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę;

| 2.2.7. | priekinės sėdynės (-ių) tipu ir taško „R“ padėtimi, kiek tai daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę; |
| --- | --- |

2.2.7.

priekinės sėdynės (-ių) tipu ir taško „R“ padėtimi, kiek tai daro neigiamą poveikį eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šią taisyklę;

| 2.2.8. | įkraunamųjų energijos kaupimo sistemų vieta transporto priemonėje, kiek tai daro neigiamą poveikį susidūrimo bandymo rezultatams, kurie turėtų būti gaunami pagal šią taisyklę. |
| --- | --- |

2.2.8.

įkraunamųjų energijos kaupimo sistemų vieta transporto priemonėje, kiek tai daro neigiamą poveikį susidūrimo bandymo rezultatams, kurie turėtų būti gaunami pagal šią taisyklę.

2.3.   Keleivių skyrius– keleiviui skirta vieta, kurią riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė pertvara ir galinio skyriaus pertvaros plokštuma arba galinės sėdynės atlošo plokštuma.

2.3.1.   keleivių skyrius keleivio apsaugos požiūriu– keleiviui skirta vieta, kurią riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė pertvara ir galinio skyriaus pertvaros plokštuma arba galinės sėdynės atlošo plokštuma;

2.3.2.   keleivių skyrius elektrinių įtaisų saugos požiūriu– keleiviui skirta vieta, kurią riboja stogas, grindys, šoninės sienos, durys, išoriniai stiklai, priekinė ir galinė pertvaros arba galinės durys, taip pat elektrinių įtaisų saugos užtvaros ir gaubtai, skirti transmisijai apsaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis.

2.4.   Taškas R arba sėdimosios vietos atskaitos taškas– transporto priemonės gamintojo nustatytas atskaitos taškas:

| 2.4.1. | kurio koordinatės nustatytos atsižvelgiant į transporto priemonės konstrukciją; |
| --- | --- |

2.4.1.

kurio koordinatės nustatytos atsižvelgiant į transporto priemonės konstrukciją;

| 2.4.2. | kuris atitinka teorinę liemens (šlaunų) sukimosi taško (taškas H) vietą žemiausioje ir labiausiai atgal atitrauktoje įprasto važiavimo padėtyje arba naudojimo padėtyje, transporto priemonės gamintojo pateiktoje kiekvienai jo nustatytai sėdimajai vietai. |
| --- | --- |

2.4.2.

kuris atitinka teorinę liemens (šlaunų) sukimosi taško (taškas H) vietą žemiausioje ir labiausiai atgal atitrauktoje įprasto važiavimo padėtyje arba naudojimo padėtyje, transporto priemonės gamintojo pateiktoje kiekvienai jo nustatytai sėdimajai vietai.

2.5.   Taškas H– toks, kaip nustatyta šios taisyklės 3 priede.

2.6.   Degalų bako talpa– transporto priemonės gamintojo nustatyta degalų bako talpa.

2.7.   Skersinė plokštuma– vertikali plokštuma, statmena vidurinei išilginei vertikaliai transporto priemonės plokštumai.

2.8.   Apsaugos sistema– įtaisai, skirti keleivių liemeniui sulaikyti ir (arba) jiems apsaugoti.

2.9.   Apsaugos sistemos tipas– apsaugos įtaisų kategorija, nesiskirianti šiais esminiais aspektais:

| | technologija, |
| --- | --- |

technologija,

| | geometrija, |
| --- | --- |

geometrija,

| | sudėtinėmis medžiagomis. |
| --- | --- |

sudėtinėmis medžiagomis.

2.10.   Standartinė masė– transporto priemonės masė be krovinio, padidinta 100 kg (tai šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno ir jo įrangos masė).

2.11.   Masė be krovinio– parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė be vairuotojo, keleivių ar krovinio, tačiau kai degalų bakas pripildytas 90 procentų ir automobilyje yra įprastas įrankių rinkinys bei atsarginis ratas, kai taikoma.

2.12.   Mobilioji deformuojamoji kliūtis– įranga, su kuria susiduria bandomoji transporto priemonė. Ją sudaro vežimėlis ir smogtuvas.

2.13.   Smogtuvas– mobiliosios deformuojamosios kliūties priekyje pritvirtinta gniuždomoji dalis.

2.14.   Vežimėlis– rėmas su ratais, kuris susidūrimo vietoje gali laisvai važiuoti savo išilginės ašies kryptimi. Jo priekinė dalis laiko smogtuvą.

2.15.   Aukštoji įtampa– elektrinio komponento arba grandinės darbinė įtampa, kuri yra didesnė kaip 60 V, bet ne didesnė kaip 1 500 V, jei tai yra nuolatinė srovė, arba kurios efektinė vertė (rms) didesnė kaip 30 V, bet ne didesnė kaip 1 000 V, jei tai yra kintamoji srovė.

2.16.   Įkraunamoji energijos kaupimo sistema (ĮEKS)– įkraunama energijos kaupimo sistema, tiekianti varytuvui elektros energiją.

2.17.   Elektrinių saugos įtaisų užtvara– dalis, apsauganti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis.

2.18.   Elektrinė transmisija– elektrinė grandinė, kuriai priklauso traukos variklis (-iai) ir gali priklausyti ĮEKS, elektros energijos keitimo sistema, elektroniniai keitikliai, susijusių kabelių sąranka su jungtimis ir prijungimo sistema, skirta ĮEKS įkrauti.

2.19.   Įtampingoji dalis– laidžioji dalis (-ys), skirta įsielektrinti įprasto naudojimo metu.

2.20.   Atvira laidžioji dalis– laidžioji dalis, kurią galima paliesti, jeigu taikomos IPXXB apsaugos laipsnio nuostatos, ir kuria, kai pažeista izoliacija, gali tekėti elektros srovė. Prie jų priskiriamos dalys po gaubtu, kurias galima pašalinti nenaudojant įrankių.

2.21.   Tiesioginis sąlytis– asmenų sąlytis su įtampingosiomis dalimis.

2.22.   Netiesioginis sąlytis– asmenų sąlytis su atviromis laidžiosiomis dalimis.

2.23.   IPXXB apsaugos laipsnis– apsauga nuo sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, kurią galima užtikrinti elektrinių įtaisų saugos užtvara arba gaubtu ir išbandyti naudojant sudurtinį bandomąjį pirštą (IPXXB laipsnis), kaip aprašyta 9 priedo 4 dalyje.

2.24.   Darbinė įtampa– gamintojo nurodyta aukščiausia elektrinės grandinės įtampos, kuri gali atsirasti tarp bet kurių laidžiųjų dalių atviros grandinės sąlygomis arba įprasto veikimo sąlygomis, efektinė vertė (rms). Jeigu elektrinė grandinė atskirta galvaniniu izoliatoriumi, atitinkamai nustatoma kiekvienos atskirtos grandinės darbinė įtampa.

2.25.   Prijungimo sistema įkraunamajai energijos kaupimo sistemai (ĮEKS) įkrauti– ĮEKS įkrovimo iš išorinio maitinimo šaltinio elektrinė grandinė, įskaitant transporto priemonės elektros maitinimo kištuką.

2.26.   Elektrinis pagrindas– elektriškai sujungtų laidžiųjų dalių, kurių potencialai naudojami kaip atskaitos taškas, rinkinys.

2.27.   Elektrinė grandinė– sujungtų įtampingųjų dalių sąranka, sukonstruota taip, kad ją būtų galima įkrauti įprasto naudojimo metu.

2.28.   Elektros energijos keitimo sistema– elektriniam varytuvui elektros energiją gaminanti ir tiekianti sistema (pvz., kuro elementas).

2.29.   Elektroninis keitiklis– prietaisas, kuriuo galima kontroliuoti ir (arba) keisti elektriniam varytuvui tiekiamą elektros energiją.

2.30.   Gaubtas– vidinius mazgus gaubianti ir nuo tiesioginio sąlyčio bet kuria kryptimi apsauganti dalis.

2.31.   Aukštosios įtampos šyna– elektrinė grandinė, įskaitant prijungimo sistemą ĮEKS įkrauti esant aukštajai įtampai.

2.32.   Ištisinis izoliatorius– kabelių sąrankos izoliacinė danga, kuria apvelkamos ir nuo tiesioginio sąlyčio bet kuria kryptimi apsaugomos įtampingosios dalys. Prie jų priskiriami įtampingosioms jungčių dalims izoliuoti skirti dangteliai ir lakas ar dažai, naudojami izoliavimo tikslais.

2.33.   Automatinis atjungiklis– įtaisas, kuris suveikęs elektriškai izoliuoja elektros energijos šaltinius nuo likusios elektrinės transmisijos aukštos įtampos grandinės dalies.

2.34.   Atviroji traukos baterija– skystojo tipo baterija, kurią reikia pripildyti vandens ir kuri į atmosferą išskiria vandenilio dujas.

2.35.   Automatinė durų užrakto sistema– sistema, kuri, esant tam tikram nustatytam greičiui arba bet kuriai kitai gamintojo nustatytai sąlygai, automatiškai užrakina duris.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   Paraišką suteikti transporto priemonės tipo patvirtinimą dėl keleivių apsaugos šoninio susidūrimo metu turi pateikti transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotas atstovas.

3.2.   Kartu su ja pateikiami trys toliau minimų dokumentų egzemplioriai ir šie duomenys:

| 3.2.1. | išsamus transporto priemonės tipo aprašas, atsižvelgiant į konstrukciją, matmenis, linijas ir sudėtines medžiagas; |
| --- | --- |

3.2.1.

išsamus transporto priemonės tipo aprašas, atsižvelgiant į konstrukciją, matmenis, linijas ir sudėtines medžiagas;

| 3.2.2. | transporto priemonės nuotraukos ir (arba) schemos, kuriose parodytas priekinis, šoninis ir galinis transporto priemonės vaizdai bei šoninės konstrukcijos dalies elementai; |
| --- | --- |

3.2.2.

transporto priemonės nuotraukos ir (arba) schemos, kuriose parodytas priekinis, šoninis ir galinis transporto priemonės vaizdai bei šoninės konstrukcijos dalies elementai;

| 3.2.3. | informacija apie transporto priemonės masę, kaip apibrėžta šios taisyklės 2.11 punkte; |
| --- | --- |

3.2.3.

informacija apie transporto priemonės masę, kaip apibrėžta šios taisyklės 2.11 punkte;

| 3.2.4. | keleivių skyriaus linijos ir vidaus matmenys; |
| --- | --- |

3.2.4.

keleivių skyriaus linijos ir vidaus matmenys;

| 3.2.5. | svarbių šoninių vidaus detalių ir transporto priemonėje sumontuotų apsaugos sistemų aprašas; |
| --- | --- |

3.2.5.

svarbių šoninių vidaus detalių ir transporto priemonėje sumontuotų apsaugos sistemų aprašas;

| 3.2.6. | bendras elektros maitinimo šaltinio tipo, vietos ir elektrinės transmisijos (pvz., hibridinės, elektrinės) aprašas. |
| --- | --- |

3.2.6.

bendras elektros maitinimo šaltinio tipo, vietos ir elektrinės transmisijos (pvz., hibridinės, elektrinės) aprašas.

3.3.   Patvirtinimo paraiškos teikėjas turi teisę pateikti visus atliktų bandymų duomenis ir rezultatus, kuriais remiantis būtų galima nustatyti, kad gana tikslaus reikalavimų laikymosi būtų galima pasiekti ir naudojant prototipines transporto priemones.

3.4.   Patvirtintiną tipą atitinkanti transporto priemonė pateikiama už patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai.

3.4.1.   su transporto priemone, kurioje nėra visų tipui reikalingų elementų, gali būti atliekami bandymai su sąlyga, kad gali būti įrodyta, jog dėl šių elementų trūkumo nėra žalingo poveikio eksploatacinėms savybėms, kurias transporto priemonė turi turėti pagal šios taisyklės reikalavimus;

3.4.2.   patvirtinimo paraiškos teikėjas turi būti atsakingas už įrodymą, kad 3.4.1 punktas taikomas laikantis šios taisyklės reikalavimų.

4.   PATVIRTINIMAS

4.1.   Jei pagal šią taisyklę patvirtinti pateiktas transporto priemonės tipas atitinka 5 dalies reikalavimus, suteikiamas to transporto priemonės tipo patvirtinimas.

4.2.   Abejotinais atvejais, kai tikrinama transporto priemonės atitiktis šios taisyklės reikalavimams, atsižvelgiama į visus gamintojo pateiktus duomenis arba bandymų rezultatus, į kuriuos gali būti atsižvelgiama validuojant techninės tarnybos atliktą patvirtinimo bandymą.

4.3.   Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmaisiais dviem skaitmenimis (šiuo metu 03 atitinka 03 pakeitimų seriją) nurodoma pakeitimų, į kuriuos įtraukti patvirtinant tipą padaryti naujausi ir svarbiausi taisyklės techniniai pakeitimai, serija. Ta pati susitariančioji šalis negali suteikti to paties patvirtinimo numerio kitam transporto priemonės tipui.

4.4.   Pranešimą apie transporto priemonės tipo patvirtinimą ar jo išplėtimą ar nepatvirtinimą pagal šią taisyklę turi perduoti šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys; pranešimo forma turi atitikti šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį, o patvirtinimo paraiškos teikėjo pateiktos nuotraukos ir (arba) schemos bei brėžiniai turi būti ne didesnio kaip A4 (210 × 297 mm) formato arba sulankstyti tuo formatu ir atitinkamo mastelio.

4.5.   Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonių tipą, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, nurodytoje patvirtinimo blanke pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

| 4.5.1. | apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (2); |
| --- | --- |

4.5.1.

apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (2);

| 4.5.2. | į dešinę nuo 4.5.1 punkte nurodyto apskritimo – šios taisyklės numeris, toliau raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

4.5.2.

į dešinę nuo 4.5.1 punkte nurodyto apskritimo – šios taisyklės numeris, toliau raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris.

4.6.   Jei transporto priemonė atitinka transporto priemonės tipą, patvirtintą pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje pagal vieną ar daugiau prie Susitarimo pridėtų taisyklių, 4.5.1 punkte nustatyto simbolio galima nekartoti; tokiu atveju taisyklės ir patvirtinimo numeriai, taip pat papildomi visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas suteiktas šalyje, suteikusioje patvirtinimą pagal šią taisyklę, ženklai išdėstomi vertikaliais stulpeliais į dešinę nuo 4.5.1 punkte nustatyto simbolio.

4.7.   Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

4.8.   Patvirtinimo ženklas tvirtinamas greta arba ant gamintojo pritvirtintos transporto priemonės duomenų plokštelės.

4.9.   Šios taisyklės 2 priede pateikiami patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai.

5.   REIKALAVIMAI IR BANDYMAI

5.1.   Transporto priemonės bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 4 priedą.

5.1.1.   Bandymas atliekamas toje transporto priemonės pusėje, kurioje sėdi vairuotojas, išskyrus atvejus, kai asimetriškos šoninės konstrukcijos, jeigu jos yra, skiriasi taip, kad šoninio susidūrimo metu galėtų daryti įtaką eksploatacinėms savybėms. Tokiu atveju, susitarus gamintojui ir tipo patvirtinimo institucijai, gali būti pasirinkta kuri nors iš 5.1.1.1 ar 5.1.1.2 punkte nurodytų alternatyvų.

5.1.1.1.   Jei bandymas atliekamas minėtoje pusėje, gamintojas už tvirtinimą atsakingai institucijai pateiks informaciją dėl eksploatacinių savybių suderinamumo, palyginti su vairuotojo pusei būdingomis eksploatacinėmis savybėmis.

5.1.1.2.   Tipo patvirtinimo institucija, jei tai susiję su transporto priemonės konstrukcija, nuspręs, ar bandymas turi būti atliekamas ne vairuotojo pusėje; toks pasirinkimas laikomas mažiausiai tinkamu.

5.1.2.   Techninė tarnyba, pasitarusi su gamintoju, gali reikalauti, kad bandymas būtų atliekamas sėdynei esant kitoje padėtyje nei nurodyta 4 priedo 5.5.1 punkte. Ši padėtis turi būti nurodyta bandymo ataskaitoje (3).

5.1.3.   Šio bandymo rezultatai turėtų būti laikomi patenkinamais, jei jie atitinka toliau 5.2 ir 5.3 punktuose nurodytas sąlygas.

5.2.   Eksploatacinių savybių kriterijai

Transporto priemonės su elektrine transmisija taip pat turi atitikti 5.3.7 punkto reikalavimus. Paprašius gamintojui ir patvirtinus techninei tarnybai, tai gali būti užtikrinta atliekant atskirą susidūrimo bandymą, su sąlyga, kad elektrinės dalys neturės įtakos to tipo transporto priemonės keleivių apsaugos veiksmingumui, kaip apibrėžta šios taisyklės 5.2.1–5.3.5 punktuose. Esant šiai sąlygai, 5.3.7 punkto reikalavimai tikrinami taikant šios taisyklės 4 priede nurodytus metodus, išskyrus 1 ir 2 priedėlių 6 ir 7 dalis. Tačiau šoninio susidūrimo bandymo manekenas įtaisomas ant priekinės sėdynės susidūrimo pusėje.

5.2.1.   Pagal šios taisyklės 4 priedo 1 priedėlį nustatyti eksploatacinių savybių kriterijai turi atitikti šias sąlygas:

5.2.1.1.   galvos charakteristikų kriterijus (HPC) turi būti ne didesnis kaip 1 000; kai sąlyčio su galva nėra, HPC nėra matuojamas ar skaičiuojamas, tik užrašoma „Sąlyčio su galva nėra“;

5.2.1.2.   krūtinės ląstos charakteristikų kriterijai:

| a) | šonkaulių įlinkio kriterijus (RDC) turi būti ne didesnis kaip 42 mm; |
| --- | --- |

a)

šonkaulių įlinkio kriterijus (RDC) turi būti ne didesnis kaip 42 mm;

| b) | minkštųjų audinių kriterijus (VC) turi būti ne didesnis kaip 1,0 m/s. |
| --- | --- |

b)

minkštųjų audinių kriterijus (VC) turi būti ne didesnis kaip 1,0 m/s.

Pereinamuoju 10 metų laikotarpiu nuo šios taisyklės 2.2 punkte nurodytos datos V * °C vertė, atliekant patvirtinimo suteikimo bandymus, nenaudojama kaip patvirtinimo suteikimo kriterijus, tačiau turi būti užrašoma bandymo ataskaitoje ir pateikiama patvirtinimą suteikiančioms institucijoms. Pereinamajam laikotarpiui pasibaigus, 1,0 m/s VC vertė naudojama kaip patvirtinimo suteikimo kriterijus, išskyrus atvejus, kai šią taisyklę taikančios susitariančios šalys nusprendžia kitaip;

5.2.1.3.   dubens charakteristikų kriterijus:

didžiausia gaktikaulį veikianti jėga (PSPF) turi būti ne didesnė kaip 6 kN;

5.2.1.4.   pilvo charakteristikų kriterijus:

didžiausia pilvą veikianti jėga (APF) turi būti mažesnė arba lygi 2,5 kN vidinei jėgai (lygiavertė 4,5 kN išorinei jėgai).

5.3.   Konkretūs reikalavimai

5.3.1.   Bandymo metu durys neturi atsidaryti.

5.3.1.1.   Jei tai automatinės durų užrakto sistemos, kurias įrengti neprivaloma ir (arba) kurias gali išjungti vairuotojas, šis reikalavimas patikrinamas taikant vieną iš toliau nurodytų dviejų bandymų procedūrų, pasirinktų gamintojo.

5.3.1.1.1.   Jei bandymas atliekamas pagal 4 priedo 5.2.2.1 punktą, gamintojas turi dar įrodyti techninei tarnybai (pvz., pateikdamas vidaus duomenis), kad, nesant sistemos arba kai sistema išjungta, durys smūgio metu neatsidarys.

5.3.1.1.2.   Jei bandymas atliekamas pagal 4 priedo 5.2.2.2 punktą, gamintojas turi papildomai įrodyti, kad Taisyklės Nr. 11 su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 03, 6.1.4 punkte nurodytų inercinės apkrovos reikalavimų yra laikomasi ir neužrakinus durų ne smūgio pusėje.

5.3.2.   Po smūgio šoninės durys ne smūgio pusėje turi atsirakinti.

5.3.2.1.   Jeigu transporto priemonėje sumontuota automatinė durų užrakto sistema, durys turi būti užrakintos prieš susidūrimą ir po smūgio atsirakinti bent ne smūgio pusėje.

5.3.2.2.   Jei tai automatinės durų užrakto sistemos, kurias įrengti neprivaloma ir (arba) kurias gali išjungti vairuotojas, šis reikalavimas patikrinamas taikant vieną iš toliau nurodytų dviejų bandymų procedūrų, pasirinktų gamintojo.

5.3.2.2.1.   Jei bandymas atliekamas pagal 4 priedo 5.2.2.1 punktą, gamintojas turi dar įrodyti techninei tarnybai (pvz., pateikdamas vidaus duomenis), kad, nesant sistemos arba kai sistema išjungta, po smūgio durys ne smūgio pusėje atsirakins.

5.3.2.2.2.   Jei bandymas atliekamas pagal 4 priedo 5.2.2.2 punktą, gamintojas turi papildomai įrodyti, kad Taisyklės Nr. 11 su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 03, 6.1.4 punkte nurodytų inercinės apkrovos reikalavimų yra laikomasi ir neužrakintos šoninės durys ne smūgio pusėje liks atrakintos.

5.3.3.   Po susidūrimo turi būti įmanoma be įrankių:

| 5.3.3.1. | atidaryti pakankamą skaičių keleiviams įlipti ir išlipti skirtų durų ir, jeigu reikia, palenkti sėdynių atlošus arba sėdynes, kad būtų galima išlaipinti visus keleivius; |
| --- | --- |

5.3.3.1.

atidaryti pakankamą skaičių keleiviams įlipti ir išlipti skirtų durų ir, jeigu reikia, palenkti sėdynių atlošus arba sėdynes, kad būtų galima išlaipinti visus keleivius;

| 5.3.3.2. | išlaisvinti manekeną iš apsaugos sistemos; |
| --- | --- |

5.3.3.2.

išlaisvinti manekeną iš apsaugos sistemos;

| 5.3.3.3. | ištraukti manekeną iš transporto priemonės. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

ištraukti manekeną iš transporto priemonės.

5.3.4.   Joks vidaus įtaisas arba komponentas neturi atsilaisvinti taip, kad dėl to labai padidėtų pavojus susižaloti į aštrias iškyšas arba nelygias briaunas.

5.3.5.   Dėl liekamosios deformacijos atsirandantys trūkiai leistini su sąlyga, kad dėl jų nepadidės pavojus susižaloti.

5.3.6.   Jeigu po susidūrimo iš degalų tiekimo sistemos nuolat teka skystis, jo tekėjimo greitis neturi būti didesnis kaip 30 g/min.; jeigu iš degalų tiekimo sistemos tekantis skystis maišosi su skysčiais, tekančiais iš kitų sistemų, ir negalima jų lengvai atskirti bei nustatyti, vertinant nenutrūkstamą nuotėkį reikia atsižvelgti į visus surinktus skysčius.

5.3.7.   Atlikus bandymą taikant šios taisyklės 4 priede nustatytą procedūrą, aukštosios įtampos pagrindu veikianti elektrinė transmisija ir aukštosios įtampos komponentai ir sistemos, galvaniškai sujungtos su elektrinės transmisijos aukštosios įtampos šyna, turi atitikti toliau nurodytus reikalavimus.

5.3.7.1.   Apsauga nuo elektros smūgio

Po smūgio turi būti paisoma bent vieno iš keturių kriterijų, nurodytų 5.3.7.1.1–5.3.7.1.4.2 punktuose.

Jeigu transporto priemonė turi automatinį išjungiklį arba prietaisą (-us), kuriais, transporto priemonei važiuojant, elektriškai atskiriama elektrinės transmisijos grandinė, turi būti paisoma bent vieno iš toliau nurodytų kriterijų, taikomų atjungtajai grandinei ar atskirai visoms atskirtoms grandinėms po to, kai minėtas išjungiklis įsijungia.

Tačiau 5.3.7.1.4 punkte nustatyti kriterijai netaikomi, jeigu daugiau nei vienas aukštosios įtampos šynos dalies potencialas nėra apsaugotas pagal sąlygas, atitinkančias IPXXB apsaugos laipsnį.

Jeigu bandymas atliekamas, kai aukštosios įtampos šynos daliai (-ims) elektros energija nėra tiekiama, atitinkamos dalies (-ių) apsauga nuo elektros smūgio užtikrinama pagal 5.3.7.1.3 arba 5.3.7.1.4 punktą.

Jei tai prijungimo sistema ĮEKS įkrauti, kuriai važiavimo sąlygomis energija nėra tiekiama, turi būti paisoma bent vieno iš keturių kriterijų, nurodytų 5.3.7.1.1–5.3.7.1.4 punktuose.

5.3.7.1.1.   Kai nėra aukštosios įtampos

Aukštosios įtampos šynos Vb, V1 ir V2 įtampos vertės turi būti ne didesnės kaip 30 V (kintama srovė) arba 60 V (nuolatinė srovė), kaip nurodyta 9 priedo 2 dalyje.

5.3.7.1.2.   Nedidelės elektros energijos sąnaudos

Aukštosios įtampos šynų bendros elektros energijos sąnaudos (TE) neturi viršyti 2 džaulių, kai matuojama taikant 9 priedo 3 dalyje nustatytą bandymo procedūrą ir a formulę. Kitaip bendros elektros energijos sąnaudos gali būti apskaičiuotos pagal išmatuotos aukštosios įtampos šynos įtampos vertę Vb ir X kondensatorių (Cx) talpą, gamintojo nurodytą ir apskaičiuotą pagal 9 priedo 3 dalyje nustatytą b formulę.

Y kondensatoriuose (TEy1, TEy2) saugoma elektros energija taip pat neturi viršyti 2 džaulių. Ji apskaičiuojama pagal išmatuotos aukštosios įtampos šynų ir elektrinių pagrindų įtampos vertes V1 ir V2 ir Y kondensatorių talpą, nurodytą gamintojo ir apskaičiuotą pagal 9 priedo 3 dalies c formulę.

5.3.7.1.3.   Fizinė apsauga

Siekiant apsisaugoti nuo tiesioginio sąlyčio su įtampingosiomis dalimis, apsaugos lygis turi atitikti IPXXB apsaugos laipsnio reikalavimus.

Be to, apsaugai nuo elektros smūgio, kurį gali sukelti netiesioginis sąlytis, užtikrinti varža tarp visų atvirų laidžiųjų dalių ir elektrinio pagrindo turi būti mažesnė nei 0,1 omo, kai srovė yra ne mažesnė kaip 0,2 ampero.

Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu galvaninė jungtis buvo suvirinta.

5.3.7.1.4.   Izoliacijos varža

Turi būti laikomasi 5.3.7.1.4.1 ir 5.3.7.1.4.2 punktuose nustatytų kriterijų.

Matuojant laikomasi 9 priedo 5 dalies reikalavimų.

5.3.7.1.4.1.   Elektrinė transmisija, sudaryta iš atskirų šynų nuolatinei arba kintamajai srovei praleisti

Jeigu aukštosios įtampos šynos kintamajai srovei praleisti ir aukštosios įtampos šynos nuolatinei srovei praleisti vienos nuo kitų galvaniškai atskiriamos, mažiausia izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinio pagrindo vertė turi būti (Ri, kaip nurodyta 9 priedo 5 dalyje) 100 Ω/V priklausomai nuo šynų nuolatinei srovei praleisti darbinės įtampos ir 500 Ω/V priklausomai nuo šynų kintamajai srovei praleisti darbinės įtampos.

5.3.7.1.4.2.   Elektrinė transmisija, sudaryta iš sujungtų šynų nuolatinei arba kintamajai srovei praleisti

Jeigu aukštosios įtampos šynos kintamajai srovei praleisti ir aukštosios įtampos šynos nuolatinei srovei praleisti yra galvaniškai sujungtos, mažiausia izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinio pagrindo vertė turi būti (Ri, kaip nurodyta 9 priedo 5 dalyje) 500 Ω/V priklausomai nuo darbinės įtampos.

Tačiau jeigu visų aukštosios įtampos šynų kintamajai srovei praleisti atveju užtikrinamas IPXXB apsaugos laipsnis arba jei kintamos srovės įtampa, susidūrus transporto priemonei, neviršija 30 V, mažiausia izoliacijos varžos tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinio pagrindo vertė (Ri, kaip nustatyta 9 priedo 5 dalyje) turi būti 100 Ω/V priklausomai nuo darbinės įtampos.

5.3.7.2.   Elektrolitų nutekėjimas

Kol nuo smūgio nepraeis 30 minučių, į keleivių skyrių neturi patekti elektrolitų iš ĮEKS ir iš ĮEKS neturi ištekėti daugiau kaip 7 proc. elektrolitų, išskyrus atvirojo tipo traukos akumuliatorius, naudojamus keleivių skyriaus išorėje. Jei tai atvirojo tipo traukos akumuliatoriai, už keleivių skyriaus ribų neturi ištekėti daugiau kaip 7 proc. elektrolitų, t. y. ne daugiau kaip 5 l.

Gamintojas įrodo, kad laikomasi 9 priedo 6 dalies reikalavimų.

5.3.7.3.   ĮEKS stabilumas

Keleivių skyriuje esanti ĮEKS turi likti savo vietoje, o ĮEKS komponentai – ĮEKS perimetre.

Atliekant susidūrimo bandymą elektros saugos vertinimo tikslais arba jam pasibaigus, į keleivių skyrių neturi patekti nė viena ĮEKS dalis, esanti už keleivių skyriaus ribų.

Gamintojas įrodo, kad laikomasi 9 priedo 7 dalies reikalavimų.

6.   TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PAKEITIMAS

6.1.   Patvirtinimą suteikiančioms tipo patvirtinimo institucijoms pranešama apie visus pakeitimus, kuriais daromas poveikis konstrukcijai, sėdynių skaičiui ir tipui, vidaus apdailai ar įrangai, transporto priemonės valdymo rankenėlių padėčiai ar mechaninėms dalims, kurios gali paveikti transporto priemonės šoninės dalies energijos sugerties savybes. Tuomet tipo patvirtinimo institucija gali:

6.1.1.   manyti, kad pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis tiek atitinka reikalavimus, arba

6.1.2.   reikalauti iš techninės tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymo ataskaitos.

6.1.2.1.   Kai daromas koks nors pakeitimas, dėl kurio kinta bendroji transporto priemonės konstrukcija, arba kai standartinė masė pakinta daugiau kaip 8 proc. ir jei, institucijos nuomone, bandymo rezultatams dėl to būtų padaryta didelė įtaka, reikalaujama, kad bandymas būtų pakartotas, kaip aprašyta 4 priede.

6.1.2.2.   Jeigu techninė tarnyba, pasitarusi su transporto priemonės gamintoju, įsitikina, kad dėl transporto priemonės tipo pakeitimų visų bandymų iš naujo daryti nebūtina, galima atlikti dalinį bandymą. Jį būtų galima atlikti tada, kai standartinė masė nuo pirminės transporto priemonės masės skiriasi ne daugiau kaip 8 proc. arba kai nepakeistas priekinių sėdynių skaičius. Pakeitus sėdynių tipą ar vidaus įrangą, neprivaloma iš naujo atlikti visų bandymų. Pavyzdys, kaip taikyti šią nuostatą, pateikiamas 8 priede.

6.2.   Apie pritarimą patvirtinimui arba atsisakymą jį suteikti, apibrėžiant pakeitimą, šią taisyklę taikančioms susitariančioms šalims turi būti pranešama 4.4 punkte nurodyta tvarka.

6.3.   Tipo patvirtinimo institucija, išplečianti patvirtintą tipą, kiekvienam pranešimo blankui, parengtam dėl tokio patvirtinto tipo išplėtimo, suteikia eilės numerį.

7.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties kontrolės procedūros turi atitikti nustatytąsias Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), laikantis toliau nurodytų reikalavimų.

7.1.   Kiekviena pagal šią taisyklę patvirtinta transporto priemonė pagaminama taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal 5 dalyje nustatytus reikalavimus.

7. 2.   Patvirtinimo turėtojas užtikrina, kad su kiekvieno tipo transporto priemone būtų atlikti bent su matavimais susiję bandymai.

7.3.   Tipą patvirtinusi tipo patvirtinimo institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus.

8.   SANKCIJOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

8.1.   Transporto priemonių tipui pagal šią taisyklę suteiktą patvirtinimą galima panaikinti, jeigu nevykdomi 7.1 punkte išdėstyti reikalavimai arba jei pasirinktos transporto priemonės arba transporto priemonių atliktų patikrinimų (nurodytų 7.2 punkte) rezultatai yra neigiami.

8.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti susitarimo šalis panaikina savo anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims nedelsdama praneša naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

9.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jei tipo patvirtinimo sertifikato turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemonių gamybą, jis apie tai informuoja tipą patvirtinusią instituciją. Tokį pranešimą gavusi institucija apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

10.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

10.1.   Nuo oficialios 02 serijos pakeitimų 1 papildymo įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti patvirtinti tipų pagal šią taisyklę su pakeitimų, kurių serijos numeris yra 02, 1 papildymu.

10.2.   Praėjus 12 mėnesių nuo pakeitimų, kurių serijos numeris yra 02, įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys suteikia patvirtinimus tik tų tipų transporto priemonėms, kurios atitinka šios taisyklės su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 02, reikalavimus.

10.3.   Praėjus 60 mėnesių nuo pakeitimų, kurių serijos numeris yra 02, įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti atlikti pirminę nacionalinę transporto priemonių, kurios neatitinka šios taisyklės su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 02, reikalavimų, registraciją (eksploatacijos pradžia).

10.4.   Praėjus 36 mėnesiams nuo pakeitimų, kurių serijos numeris yra 02, 1 papildymo įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys suteikia patvirtinimus tik tų tipų transporto priemonėms, kurios atitinka šios taisyklės su pakeitimų, kurių serijos numeris yra 02, 1 papildymu reikalavimus.

10.5.   Praėjus 84 mėnesiams nuo pakeitimų, kurių serijos numeris yra 02, 1 papildymo įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti atlikti pirminę nacionalinę transporto priemonių, kurios neatitinka šios taisyklės su pakeitimų, kurių serijos numeris yra 02, 1 papildymu reikalavimų, registraciją (eksploatacijos pradžia).

10.6.   Nuo oficialios pakeitimų, kurių serijos numeris yra 03, įsigaliojimo datos jokia šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti tipo patvirtinimo pagal šią taisyklę su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 03.

10.7.   Nuo oficialios pakeitimų, kurių serijos numeris yra 03, įsigaliojimo datos praėjus 24 mėnesiams, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys suteikia patvirtinimus tik tų tipų transporto priemonėms, kurios atitinka šios taisyklės su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 03, reikalavimus.

Tačiau jeigu transporto priemonėje yra aukštosios įtampos pagrindu veikianti elektrinė transmisija, suteikiamas papildomas 12 mėnesių laikotarpis su sąlyga, kad gamintojas techninei tarnybai priimtinu būdu įrodo, kad transporto priemonės saugos lygis atitinka nustatytąjį taisyklėje su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 03.

10.8.   Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys negali atsisakyti išplėsti patvirtintus tipus, kurie suteikti pagal ankstesnę šios taisyklės pakeitimų seriją, jeigu dėl šio išplėtimo nereikia niekaip keisti transporto priemonės varymo sistemos.

Tačiau nuo oficialios pakeitimų, kurių serijos numeris yra 03, įsigaliojimo datos praėjus 48 mėnesiams, patvirtintų tipų išplėtimas pagal ankstesnės serijos pakeitimus nesuteikiamas dėl transporto priemonių su aukštosios įtampos pagrindu veikiančia elektrine transmisija.

10.9.   Jeigu įsigaliojant šios taisyklės pakeitimams, kurių serijos numeris yra 03, yra nustatytų nacionalinių reikalavimų dėl transporto priemonių su aukštosios įtampos pagrindu veikiančia elektrine transmisija saugos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti suteikti nacionalinį tokių transporto priemonių tipo patvirtinimą, jeigu tokios transporto priemonės neatitinka nacionalinių reikalavimų, nebent jos yra patvirtintos pagal šią taisyklę su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 03.

10.10.   Nuo šios taisyklės pakeitimų, kurių serijos numeris yra 03, įsigaliojimo datos praėjus 48 mėnesiams, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti atlikti nacionalinę ar regioninę transporto priemonių su aukštosios įtampos pagrindu veikiančia elektrine transmisija registraciją (eksploatavimo pradžia), jeigu jos neatitinka šios taisyklės su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 03, reikalavimų.

10.11.   Pagal taisyklę su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 02, suteikti transporto priemonių tipo patvirtinimai, kuriems netaikomi pakeitimai, kurių serijos numeris yra 03, lieka galioti, o taisyklę taikančios susitariančiosios šalys turi toliau juos priimti.

10.12.   18 mėnesių nuo šios taisyklės pakeitimų, kurių serijos numeris yra 03, 3 papildymo įsigaliojimo datos šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali toliau suteikti transporto priemonės tipo, kuris buvo patvirtintas pagal pradinę šios taisyklės redakciją, patvirtinimą, neatsižvelgdamos į 3 papildymo nuostatas.

11.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios 1958 m. Susitarimo šalys Jungtinių Tautų sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų, kurios tvirtina tipą ir kurioms turi būti siunčiami pranešimai apie kitose šalyse patvirtintą tipą, patvirtinto tipo išplėtimą, nepatvirtinimą ar patvirtinimo panaikinimą, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2 punktas), www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2)  1958 m. Susitarimo šalių skiriamieji numeriai yra nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, 3 priedas, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)  Iki 2000 m. rugsėjo 30 d. dėl bandymo reikalavimų taikymo nustatoma, kad įprastas išilginių reguliavimų intervalas turi būti apribotas taip, jog taškas H būtų durų angos ribose.

---

1 PRIEDAS

Image

---

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLO IŠDĖSTYMAS

A PAVYZDYS

(Žr. šios taisyklės 4.5 punktą)

Image

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus transporto priemonės tipas dėl keleivių apsaugos šoninio susidūrimo metu buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) pagal Taisyklę Nr. 95, jo patvirtinimo numeris – 031424. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal Taisyklės Nr. 95 (su pakeitimais, kurių serijos numeris yra 03) reikalavimus.

B PAVYZDYS

(Žr. šios taisyklės 4.6 punktą)

Image

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus transporto priemonės tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) pagal taisykles Nr. 95 ir Nr. 24 (1). Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo atitinkamų patvirtinimų suteikimo datas. Į Taisyklę Nr. 95 buvo įtraukti pakeitimai, kurių serijos numeris yra 03, į Taisyklę Nr. 24 taip pat buvo įtraukti pakeitimai, kurių serijos numeris yra 03.

---

(1)  Pastarasis numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

---

3 PRIEDAS

Taško H ir tikrojo liemens kampo nustatymo tvarka motorinių transporto priemonių sėdimosiose vietose (1)

| 1 priedėlis. | Trimačio taško H įrenginio aprašas (3-D H įrenginys) (1) |
| --- | --- |

1 priedėlis.

| 2 priedėlis. | Trimatė atskaitos sistema (1) |
| --- | --- |

2 priedėlis.

| 3 priedėlis. | Sėdimųjų padėčių atskaitos duomenys (1) |
| --- | --- |

3 priedėlis.

---

(1)  Tvarka išdėstyta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 1 priede (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

4 PRIEDAS

SUSIDŪRIMO BANDYMO PROCEDŪRA

1.   ĮRENGINIAI

1.1.   Bandymo aikštelė

Bandymo vieta turi būti pakankamai didelė: joje turi tilpti mobiliosios deformuojamosios kliūties varomoji sistema, turi užtekti erdvės transporto priemonei pasislinkti, kai į ją trenkiasi pirmiau minėtas įrenginys, ir bandymo įrangai išdėstyti. Dalis, ant kurios vyksta transporto priemonės susidūrimas su kliūtimi ir jos poslinkis, turi būti horizontali, lygi ir neužteršta, tokia pat kaip įprastas sausas ir neužterštas kelio paviršius.

2.   BANDYMO SĄLYGOS

2.1.   Bandytina transporto priemonė turi stovėti vietoje.

2.2.   Mobiliosios deformuojamosios kliūties charakteristikos turi atitikti nustatytąsias šios taisyklės 5 priede. Patikrinimo reikalavimai pateikti 5 priedo priedėliuose. Mobilioji deformuojamoji kliūtis turi turėti tinkamą įtaisą, apsaugantį transporto priemonę nuo antro smūgio.

2.3.   Vidurinė išilginė vertikali mobiliosios deformuojamosios kliūties plokštuma turi būti statmena vidurinei išilginei vertikaliai bandomos transporto priemonės plokštumai.

2.4.   Vidurinė išilginė vertikali mobiliosios deformuojamosios kliūties plokštuma turi sutapti (nuokrypis ±25 mm) su skersine vertikalia plokštuma, praeinančia pro priekinės sėdynės tašką R bandomosios transporto priemonės pusėje, kuriai suduodamas smūgis. Priekinio paviršiaus išorinėmis šoninėmis vertikaliomis plokštumomis apribota horizontali vidurinė plokštuma smūgio metu turi būti tarp dviejų prieš bandymą nustatomų plokštumų, esančių 25 mm virš pirmiau apibrėžtos plokštumos ir žemiau jos.

2.5.   Įranga turi atitikti standartą ISO 6487:1987, jeigu šioje taisyklėje nenurodyta kitaip.

2.6.   Nustatyta nuolatinė šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno temperatūra turi būti 22 ± 4 °C.

3.   BANDYMO GREITIS

Mobiliosios deformuojamosios kliūties greitis smūgio metu turi būti 50 ± 1 km/h. Iki smūgio likus mažiausiai 0,5 m, greitis turi būti pastovus. Matavimo tikslumas: 1 proc. Tačiau, jei bandymas buvo atliktas esant didesniam greičiui smūgio momentu ir transporto priemonė atitiko reikalavimus, bandymo rezultatas laikomas patenkinamu.

4.   TRANSPORTO PRIEMONĖS BŪKLĖ

4.1.   Bendroji specifikacija

Bandomoji transporto priemonė turi atitikti serijinės gamybos transporto priemonėms taikomus reikalavimus, turėti visą paprastai naudojamą įrangą ir būti parengta eksploatuoti pagal įprastus reikalavimus. Transporto priemonė gali neturėti kai kurių detalių arba jos gali būti pakeistos tokio pat svorio detalėmis, tačiau dėl nesamų ar pakeistų detalių neturi būti daromas poveikis bandymo rezultatams.

Gamintojui susitarus su technine tarnyba, leidžiama pakeisti degalų tiekimo sistemą, kad naudojamo degalų kiekio užtektų varikliui varyti arba elektros energijos keitimo sistemai.

4.2.   Transporto priemonės įrangos specifikacija

Bandomojoje transporto priemonėje turi būti visi neprivalomi įtaisai arba detalės, galintys daryti įtaką bandymo rezultatams.

4.3.   Transporto priemonės masė

4.3.1.   Bandytinos transporto priemonės masė turi būti lygi etaloninei masei, apibrėžtai šios taisyklės 2.10 punkte. Transporto priemonės masė reguliuojama taip, kad nuo etaloninės masės nenukryptų daugiau kaip ±1 proc.

4.3.2.   Į degalų baką turi būti pripilta tiek vandens, kad jo masė atitiktų 90 proc. visos į baką įpilamų degalų masės, kurią yra nurodęs gamintojas; leidžiamasis nuokrypis ±1 proc.

Šis reikalavimas netaikomas vandenilio pripildomiems degalų bakams.

4.3.3.   Visos kitos sistemos (stabdžių, aušinimo ir kt.) gali būti nepripildytos; šiuo atveju skysčių masė turi būti kompensuota.

4.3.4.   Jeigu matavimo įrangos masė transporto priemonėje viršija leistinus 25 kg, tai galima kompensuoti mažinant, bet neturi būti daroma pastebima įtaka bandymo rezultatams.

4.3.5.   Matavimo įrangos masė standartinės kiekvienos ašies apkrovos neturi pakeisti daugiau kaip 5 proc. kiekvienas nukrypimas neturi būti didesnis kaip 20 kg.

5.   TRANSPORTO PRIEMONĖS PARENGIMAS

5.1.   Bent jau smūgio pusėje šoniniai langai turi būti uždaryti.

5.2.   Durys turi būti uždarytos, bet neužrakintos.

5.2.1.   Tačiau, jeigu tai yra transporto priemonės, kuriose įrengta automatinė durų užrakto sistema, turi būti užtikrinta, kad visos šoninės durys būtų užrakintos prieš bandymą.

5.2.2.   Jeigu transporto priemonėje įrengta automatinė durų užrakto sistema, kurios montavimas neprivalomas ir (arba) kuri gali būti išjungti vairuotojo, gamintojo pasirinkimu taikoma viena iš dviejų toliau nurodytų procedūrų:

| 5.2.2.1. | visos šoninės durys užrakinamos rankiniu būdu iki bandymo pradžios; |
| --- | --- |

5.2.2.1.

visos šoninės durys užrakinamos rankiniu būdu iki bandymo pradžios;

| 5.2.2.2. | užtikrinama, kad prieš susidūrimą šoninės durys smūgio pusėje būtų atrakintos, o šoninės durys ne smūgio pusėje būtų užrakintos; automatinės durų užrakto sistemos atliekant šį bandymą gali būti nepaisoma. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

užtikrinama, kad prieš susidūrimą šoninės durys smūgio pusėje būtų atrakintos, o šoninės durys ne smūgio pusėje būtų užrakintos; automatinės durų užrakto sistemos atliekant šį bandymą gali būti nepaisoma.

5.3.   Turi būti įjungta neutrali pavara, o stovėjimo stabdis – išjungtas.

5.4.   Sėdynių reguliavimo įtaisai, jei jų yra, turi būti nustatyti transporto priemonės gamintojo nurodytoje padėtyje.

5.5.   Sėdynė, ant kurios pasodintas manekenas, ir jos elementai, jeigu juos galima reguliuoti, turi būti nustatyti toliau nurodytu būdu.

| 5.5.1. | Išilginio sėdynės reguliavimo įtaisas nustatomas tokioje padėtyje, kad būtų arčiausiai tarp toliausio ir artimiausio to įtaiso nustatymo padėčių vidurio, ir įjungiamas reguliatoriaus fiksavimo įtaisas; jeigu ta padėtis yra tarp dviejų griovelių, pasirenkamas galinis. |
| --- | --- |

5.5.1.

Išilginio sėdynės reguliavimo įtaisas nustatomas tokioje padėtyje, kad būtų arčiausiai tarp toliausio ir artimiausio to įtaiso nustatymo padėčių vidurio, ir įjungiamas reguliatoriaus fiksavimo įtaisas; jeigu ta padėtis yra tarp dviejų griovelių, pasirenkamas galinis.

| 5.5.2. | Galvos atrama nustatoma taip, kad viršutinis jos paviršius būtų vienodame lygyje su manekeno galvos sunkio centru; jeigu galvos atramos taip nustatyti neįmanoma, ji turi būti viršutinėje padėtyje. |
| --- | --- |

5.5.2.

Galvos atrama nustatoma taip, kad viršutinis jos paviršius būtų vienodame lygyje su manekeno galvos sunkio centru; jeigu galvos atramos taip nustatyti neįmanoma, ji turi būti viršutinėje padėtyje.

| 5.5.3. | Jeigu gamintojas nenurodęs kitaip, sėdynės atlošas nustatomas taip, kad trimačio taško H nustatymo įtaiso liemens atskaitos linija būtų nustatyta 25 ± 1° kampu galinės transporto priemonės dalies link. |
| --- | --- |

5.5.3.

Jeigu gamintojas nenurodęs kitaip, sėdynės atlošas nustatomas taip, kad trimačio taško H nustatymo įtaiso liemens atskaitos linija būtų nustatyta 25 ± 1° kampu galinės transporto priemonės dalies link.

| 5.5.4. | Visos kitos sėdynės reguliavimo parinktys turi būti nustatytos viduriniame galimos jų eigos taške; vis dėlto sėdynės aukštis, jeigu transporto priemonė pateikiama su reguliuojamomis ir nereguliuojamomis sėdynėmis, turi būti nustatytas taip, kad atitiktų nereguliuojamos sėdynės aukštį. Jeigu atitinkamuose viduriniuose eigos taškuose fiksavimo padėčių nenumatyta, tada naudojamos atgal, žemyn arba į išorę nuo vidurinių taškų nutolusios padėtys. Darant sukamuosius reguliavimus (palenkimus), „atgal“ reiškia tokią reguliavimo kryptį, kai manekeno galva juda atgal. Jei manekenas netelpa įprastoje keleiviui skirtoje erdvėje, pvz., jo galva remiasi į stogo panelį, tada reikia padaryti 1 cm tarpą: papildomi reguliavimai atliekami, keičiant atlošo posvyrio kampą arba sėdynę pastumiant pirmyn ar atgal. |
| --- | --- |

5.5.4.

Visos kitos sėdynės reguliavimo parinktys turi būti nustatytos viduriniame galimos jų eigos taške; vis dėlto sėdynės aukštis, jeigu transporto priemonė pateikiama su reguliuojamomis ir nereguliuojamomis sėdynėmis, turi būti nustatytas taip, kad atitiktų nereguliuojamos sėdynės aukštį. Jeigu atitinkamuose viduriniuose eigos taškuose fiksavimo padėčių nenumatyta, tada naudojamos atgal, žemyn arba į išorę nuo vidurinių taškų nutolusios padėtys. Darant sukamuosius reguliavimus (palenkimus), „atgal“ reiškia tokią reguliavimo kryptį, kai manekeno galva juda atgal. Jei manekenas netelpa įprastoje keleiviui skirtoje erdvėje, pvz., jo galva remiasi į stogo panelį, tada reikia padaryti 1 cm tarpą: papildomi reguliavimai atliekami, keičiant atlošo posvyrio kampą arba sėdynę pastumiant pirmyn ar atgal.

5.6.   Jeigu gamintojas nenurodęs kitaip, kitos priekinės sėdynės, jei įmanoma, turi būti nustatytos į tokią pačią padėtį kaip ir sėdynė, ant kurios sėdi manekenas.

5.7.   Jeigu vairaratį galima reguliuoti, visose reguliavimo padėtyse jis nustatomas viduriniuose eigos taškuose.

5.8.   Padangos turi būti pripūstos tiek, kiek nurodyta transporto priemonės gamintojo.

5.9.   Bandomoji transporto priemonė, atsižvelgiant į jos sukimosi ašį, nustatoma horizontalioje padėtyje ir naudojant atramas laikoma taip, kol šoninio susidūrimo bandymams naudojamas manekenas bus savo vietoje ir bus užbaigti visi parengiamieji darbai.

5.10.   Transporto priemonė turi būti įprastoje padėtyje, kaip nurodyta 4.3 punkte nustatytose sąlygose. Transporto priemonės su reguliuojamo aukščio pakabomis bandomos įprastomis sąlygomis, naudojant 50 km/h greitį, kaip apibrėžta transporto priemonės gamintojo. Tai užtikrinama prireikus naudojant papildomas atramas, tačiau susidūrimo metu tokios atramos neturi daryti įtakos bandomosios transporto priemonės elgsenai.

5.11.   Elektrinės transmisijos sureguliavimas

5.11.1.   ĮEKS gali būti bet kokioje įkrovimo būsenoje, kai galimas įprastas transmisijos veikimas, kaip rekomenduota gamintojo.

5.11.2.   Kai elektrinei transmisijai tiekiama elektra, pirminiai elektros energijos šaltiniai (pvz., variklio generatorius, ĮEKS arba elektros energijos keitimo sistema) gali ir neveikti, tačiau:

| 5.11.2.1. | techninei tarnybai susitarus su gamintoju, bandymą su visa elektrine transmisija arba su jos dalimis, kurioms netiekiama elektros energija, leidžiama atlikti tik tuo atveju, jei bandymo rezultatams tai neturi neigiamos įtakos. Kad dalys, kurioms elektros energija nėra tiekiama, yra apsaugotos nuo elektros smūgio, įrodoma fiziškai arba naudojant izoliacijos varžą ir pateikiant atitinkamus papildomus įrodymus; |
| --- | --- |

5.11.2.1.

techninei tarnybai susitarus su gamintoju, bandymą su visa elektrine transmisija arba su jos dalimis, kurioms netiekiama elektros energija, leidžiama atlikti tik tuo atveju, jei bandymo rezultatams tai neturi neigiamos įtakos. Kad dalys, kurioms elektros energija nėra tiekiama, yra apsaugotos nuo elektros smūgio, įrodoma fiziškai arba naudojant izoliacijos varžą ir pateikiant atitinkamus papildomus įrodymus;

| 5.11.2.2. | jeigu yra automatinis atjungiklis, gamintojui paprašius, bandymą leidžiama atlikti tada, kai automatinis atjungiklis yra įsijungęs. Šiuo atveju įrodoma, kad susidūrimo bandymo metu automatinis atjungiklis būtų veikęs. Taip pat atkreipiamas dėmesys į automatinio suveikimo signalą ir galvaninį atskyrimą, atsižvelgiant į susidūrimo sąlygas. |
| --- | --- |

5.11.2.2.

jeigu yra automatinis atjungiklis, gamintojui paprašius, bandymą leidžiama atlikti tada, kai automatinis atjungiklis yra įsijungęs. Šiuo atveju įrodoma, kad susidūrimo bandymo metu automatinis atjungiklis būtų veikęs. Taip pat atkreipiamas dėmesys į automatinio suveikimo signalą ir galvaninį atskyrimą, atsižvelgiant į susidūrimo sąlygas.

6.   ŠONINIO SUSIDŪRIMO BANDYMO MANEKENAS IR JO MONTAVIMAS

6.1.   Šoninio susidūrimo bandymams naudojamas manekenas turi atitikti 6 priede pateiktas specifikacijas; jis montuojamas ant priekinės sėdynės susidūrimo pusėje, laikantis šios taisyklės 7 priede išdėstytos procedūros.

6.2.   Turi būti naudojami transporto priemonės saugos diržai arba kitos apsaugos sistemos. Diržai turėtų būti patvirtinto tipo, atitikti Taisyklės Nr. 16 arba kitos lygiavertės taisyklės reikalavimus, būti montuojami tvirtinimo vietose, laikantis Taisyklės Nr. 14 arba kitų lygiareikšmių reikalavimų.

6.3.   Saugos diržas arba apsaugos sistema turi būti sureguliuoti pagal gamintojo nurodymus taip, kad tiktų manekenui; jei gamintojo nurodymų nėra, aukščio reguliatorius turi būti vidurinėje padėtyje; jei ši padėtis negalima, turi būti naudojama gretima žemesnė padėtis.

7.   ATLIEKAMI ŠONINIO SUSIDŪRIMO BANDYMO MANEKENO MATAVIMAI

7.1.   Turi būti užfiksuoti toliau pateiktų matavimo įtaisų rodmenys.

7.1.1.   Matavimai manekeno galvoje

Atstojamasis trimatis pagreitis, susijęs su galvos sunkio centru. Galvoje įrengto duomenų perdavimo kanalo įtaisai turi atitikti standartą ISO 6487:1987:

| | duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz ir |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz ir

| | duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 150 g. |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 150 g.

7.1.2.   Matavimai manekeno krūtinės ląstoje

Trys šonkaulių įlinkiui matuoti duomenų perdavimo kanaluose įrengti įtaisai turi atitikti standartą ISO 6487:1987:

| | duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz; |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz;

| | duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 60 mm. |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 60 mm.

7.1.3.   Matavimai manekeno dubenyje

Dubenį veikiančiai jėgai matuoti duomenų perdavimo kanaluose įrengti įtaisai turi atitikti standartą ISO 6487:1987:

| | duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz; |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz;

| | duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 15 kN. |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 15 kN.

7.1.4.   Matavimai manekeno pilve

Pilvą veikiančiai jėgai matuoti duomenų perdavimo kanaluose įrengti įtaisai turi atitikti standartą ISO 6487:1987:

| | duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz; |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) – 1 000 Hz;

| | duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 5 kN. |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 5 kN.

1 priedėlis

EKSPLOATACINIŲ SAVYBIŲ NUSTATYMAS

Privalomi bandymų rezultatai nurodyti šios taisyklės 5.2 punkte.

1.   GALVOS CHARAKTERISTIKŲ KRITERIJUS (HPC)

Kai vyksta sąlytis su galva, šis charakteristikų kriterijus skaičiuojamas visą laiką – nuo pirmos iki paskutinės prisilietimo akimirkos.

HPC – didžiausia išraiškos vertė:

Formula

kur a – atstojamasis pagreitis galvos sunkio centre metrais per sekundę, padalytas iš 9,81, užregistruotas per tam tikrą laiką ir filtruotas naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės filtrus, kurių indeksas yra 1 000 Hz; t1 ir t2 – bet kurie du momentai nuo pirmos iki paskutinės prisilietimo akimirkos.

2.   KRŪTINĖS LĄSTOS CHARAKTERISTIKŲ KRITERIJAI

2.1.   Krūtinės ląstos įlinkis: didžiausia krūtinės ląstos deformacija – didžiausia bet kurio šonkaulio įlinkio vertė, nustatyta krūtinės ląstos įlinkio davikliais, filtruota naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 180 Hz.

2.2.   Tamprumo kriterijus: didžiausia tamprumo charakteristika – didžiausia VC vertė bet kuriam šonkauliui; ši vertė apskaičiuojama iš momentinio santykinio krūtinės ląstos suspaudimo, nustatomo vienoje krūtinės ląstos pusėje, ir suspaudimo greičio, išvesto diferencijuojant suspaudimą, filtruotą naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės filtrus, kurių indeksas yra 180 Hz. Šiam apskaičiavimui taikomas standartinis 140 mm pusės krūtinės ląstos plotis.

Formula

Čia D (metrais) – šonkaulio įlinkis.

Taikytinas skaičiavimo algoritmas nustatytas 4 priedo 2 priedėlyje.

3.   PILVO APSAUGOS KRITERIJUS

Didžiausia pilvą veikianti jėga – didžiausia suma trijų jėgų, kurios matuojamos davikliais, įtaisytais susidūrimo pusėje 39 mm žemiau paviršiaus; perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrų indeksas yra 600 Hz.

4.   DUBENS CHARAKTERISTIKŲ KRITERIJUS

Didžiausia gaktikaulį veikianti jėga (PSPF) – tai gaktikaulyje įrengtu dinamometriniu davikliu išmatuota didžiausia jėga, kurios rodmenys filtruoti naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas 600 Hz.

2 priedėlis

TAMPRUMO KRITERIJAUS EUROSID 1 APSKAIČIAVIMO TVARKA

Tamprumo kriterijus (VC) apskaičiuojamas kaip momentinė šonkaulio suspaudimo ir įlinkio rodiklio sandauga. Abu dydžiai gaunami išmatavus šonkaulio įlinkį. Šonkaulio įlinkio charakteristika filtruojama vieną kartą, naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės filtrus, kurių indeksas yra 180. Laiko (t) momentu spaudimas apskaičiuojamas kaip įlinkis pagal tą filtruotą signalą, išreikštą kaip pusės EUROSID 1 manekeno krūtinės pločio, pamatuoto prie metalinių šonkaulių (0,14 m), proporcija:

Formula

Šonkaulio įlinkio greitis (t) momentu pagal filtruotą įlinkį apskaičiuojamas taip:

Image

kur D(t) – įlinkis (t) momentu, išreikštas metrais, ir ∂t – laiko intervalas sekundėmis tarp įlinkio matavimų. Didžiausia ∂t vertė – 1,25 × 10– 4 sekundės.

Šios apskaičiavimo metodikos schema parodyta toliau:

---

5 PRIEDAS

MOBILIOSIOS DEFORMUOJAMOSIOS KLIŪTIES CHARAKTERISTIKOS

1.   MOBILIOSIOS DEFORMUOJAMOSIOS KLIŪTIES CHARAKTERISTIKOS

1.1.   Mobiliąją deformuojamąją kliūtį (MDK) sudaro smogtuvas ir vežimėlis.

1.2.   Bendra masė turi būti 950 ± 20 kg.

1.3.   Sunkio centras turi būti vidurinėje išilginėje vertikalioje plokštumoje 10 mm ribose, 1 000 ± 30 mm už priekinės ašies ir 500 ± 30 mm virš žemės paviršiaus.

1.4.   Atstumas nuo priekinio smogtuvo paviršiaus iki kliūties sunkio centro turi būti 2 000 ± 30 mm.

1.5.   Smogtuvo prošvaisa turi būti 300 ± 5 mm; matuojama nuo apatinio priekinės plokštės krašto prieš susidūrimą, smogtuvui stovint.

1.6.   Priekinė ir užpakalinė vežimėlio tarpvėžė turi būti 1 500 ± 10 mm pločio.

1.7.   Vežimėlio važiuoklės bazė turi būti 3 000 ± 10 mm.

2.   SMOGTUVO CHARAKTERISTIKOS

Smogtuvą sudaro šešetas atskirų koryto aliuminio blokų, kurie buvo apdoroti taip, kad didėjant įlinkiui palaipsniui didėtų ir jėgos lygis (žr. 2.1 punktą). Priekinė ir užpakalinė aliuminio plokštės pritvirtinamos prie koryto aliuminio blokų.

2.1.   Koryto aliuminio blokai

2.1.1.   Geometrinės charakteristikos

2.1.1.1.   Smogtuvą sudaro šešios sujungtos zonos, kurių formos ir išsidėstymas parodyti 1 ir 2 paveiksluose. Šiuose paveiksluose nurodytų zonų dydžiai – 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm. 500 mm turėtų būti koryto aliuminio konstrukcijos W kryptimi, o 250 mm – L kryptimi (žr. 3 pav.).

2.1.1.2.   Smogtuvas yra padalytas į 2 eiles. Po išankstinio gniuždymo žemutinė eilė turi būti 250 ± 3 mm aukščio bei 500 ± 2 mm gylio (žr. 2.1.2 punktą) ir 60 ± 2 mm gilesnė už viršutinę eilę.

2.1.1.3.   Blokai turi būti šešių zonų, apibrėžtų 1 paveiksle, centruose; kiekvienas blokas (įskaitant nebaigtus narvelius) turėtų visiškai uždengti kiekvienai zonai nustatytą plotą.

2.1.2.   Išankstinis gniuždymas

2.1.2.1.   Išankstinis gniuždymas turi būti atliktas koryto aliuminio, prie kurio pritvirtinti priekiniai lakštai, paviršiuje.

2.1.2.2.   1, 2 ir 3 blokai prieš bandymą turėtų būti gniuždomi 10 ± 2 mm atstumu nuo viršutinio kliūties paviršiaus, kad gylis būtų 500 ± 2 mm (2 pav.).

2.1.2.3.   4, 5 ir 6 blokai prieš bandymą turėtų būti gniuždomi 10 ± 2 mm atstumu nuo viršutinio kliūties paviršiaus, kad gylis būtų 440 ± 2 mm.

2.1.3.   Medžiagų charakteristikos

2.1.3.1.   Kiekvieno bloko narvelių matmenys turi būti 19 mm ± 10 proc. (žr. 4 pav.).

2.1.3.2.   Viršutinės eilės narveliai turi būti pagaminti iš aliuminio lydinio, kurio serijos numeris yra 3003.

2.1.3.3.   Žemutinės eilės narveliai turi būti pagaminti iš aliuminio lydinio, kurio serijos numeris yra 5052.

2.1.3.4.   Koryto aliuminio blokai turėtų būti apdoroti taip, kad deformacijos jėgos kreivė statiškai gniuždant (laikantis 2.1.4 punkte nustatytos tvarkos) būtų kanalų, nustatytų kiekvienam iš šešių blokų ribose (žr. šio priedo 1 priedėlį). Be to, apdoroto koryto aliuminio medžiaga, naudojama koryto aliuminio blokuose, iš kurių konstruojama kliūtis, turėtų būti nuvalyta, kad būtų pašalinti bet kokie likučiai, galėję susidaryti koryto aliuminio žaliavos apdorojimo metu.

2.1.3.5.   Kiekvienos partijos blokų masė neturi skirtis daugiau kaip 5 proc. nuo vidutinės tos partijos blokų masės.

2.1.4.   Statiniai bandymai

2.1.4.1.   Iš kiekvienos apdorotos korytos medžiagos partijos paimtas bandinys turi būti išbandytas taikant šio priedo 5 dalyje aprašytą statinio bandymo procedūrą.

2.1.4.2.   Kiekvieno bandomo bloko suspaudimo jėga turi neviršyti 1 priedėlyje apibrėžtų jėgos ir deformacijos kanalų ribų. Statiniai deformacijos jėgos kanalai nustatomi kiekvienam kliūties blokui.

2.1.5.   Dinaminis bandymas

2.1.5.1.   Dinaminės deformacijos charakteristikos, kai bandoma šio priedo 6 dalyje aprašytomis sąlygomis.

2.1.5.2.   Šio priedo 2 priedėlyje apibrėžtų smogtuvo tvirtumą apibūdinančių jėgos ir deformacijos kanalų ribų leidžiama nesilaikyti, jeigu:

2.1.5.2.1.   nuokrypis registruojamas po susidūrimo pradžios ir pirmiau nei smogtuvo deformacija taps lygi 150 mm;

2.1.5.2.2.   nuokrypis yra ne didesnis kaip 50 proc. artimiausios kanalo nustatytos momentinės ribos;

2.1.5.2.3.   bet kokia kiekvieną nuokrypį atitinkanti deformacija nėra didesnė kaip 35 mm, o deformacijų suma ne didesnė kaip 70 mm (žr. šio priedo 2 priedėlį);

2.1.5.2.4.   nuokrypio metu už kanalo ribų sukurtos energijos suma neviršija 5 proc. visos to bloko energijos.

2.1.5.3.   1 ir 3 blokai yra vienodi. Jų tvirtumas toks, kad jų jėgos ir deformacijos kreivės atsiduria tarp kanalų, kaip parodyta 2a paveiksle.

2.1.5.4.   5 ir 6 blokai yra vienodi. Jų tvirtumas toks, kad jų jėgos ir deformacijos kreivės atsiduria tarp kanalų, kaip parodyta 2d paveiksle.

2.1.5.5.   2 bloko tvirtumas toks, kad jo jėgos ir deformacijos kreivės atsiduria tarp kanalų, kaip parodyta 2b paveiksle.

2.1.5.6.   4 bloko tvirtumas toks, kad jo jėgos ir deformacijos kreivės atsiduria tarp kanalų, kaip parodyta 2c paveiksle.

2.1.5.7.   Smogtuvo, kaip visumos, jėgos ir deformacijos kreivės turi atsidurti tarp kanalų, kaip parodyta 2e paveiksle.

2.1.5.8.   Jėgos ir deformacijos kreivių padėtis patikrinama 5 priedo 6 dalyje aprašytu bandymu, per kurį kliūtis 35 ± 0,5 km/h greičiu susiduria su dinamometrine siena.

2.1.5.9.   Bandymo su 1 ir 3 blokais metu tiems blokams išeikvojama energija (1) turi būti lygi 9,5 ± 2 kJ.

2.1.5.10.   Bandymo su 5 ir 6 blokais metu tiems blokams išeikvojama energija turi būti lygi 3,5 ± 1 kJ.

2.1.5.11.   Bandymo su 4 bloku metu išeikvojama energija turi būti lygi 4 ± 1 kJ.

2.1.5.12.   Bandymo su 2 bloku metu išeikvojama energija turi būti lygi 15 ± 2 kJ.

2.1.5.13.   Bendras susidūrimo metu išeikvojamos energijos kiekis turi būti lygus 45 ± 3 kJ.

2.1.5.14.   Didžiausia smogtuvo deformacija nuo pirmo sąlyčio, apskaičiuota integruojant pagreičio matuoklių duomenis pagal šio priedo 6.6.3 punktą, turi būti lygi 330 ± 20 mm.

2.1.5.15.   Galutinė liekamoji statinė smogtuvo deformacija, išmatuota po B lygio dinaminio bandymo (2 pav.), turi būti lygi 310 ± 20 mm.

2.2.   Priekinės plokštės

2.2.1.   Geometrinės charakteristikos

2.2.1.1.   Priekinės plokštės yra 1 500 ± 1 mm pločio ir 250 ± 1 mm aukščio. Storis yra 0,5 ± 0,06 mm.

2.2.1.2.   Sumontuoto smogtuvo bendri matmenys (apibrėžti 2 pav.) turi būti: plotis – 1 500 ± 2,5 mm, aukštis – 500 ± 2,5 mm.

2.2.1.3.   Viršutinis žemutinės priekinės plokštės kraštas ir žemutinis viršutinės priekinės plokštės kraštas turi būti sulyginti 4 mm tikslumu.

2.2.2.   Medžiagų charakteristikos

2.2.2.1.   Priekinės plokštės, pagamintos iš AlMg2–AlMg3 serijos aliuminio, pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 12 proc., o ribinis atsparumas tempimui (UTS) turi būti ne mažesnis kaip 175 N/mm2.

2.3.   Galinė plokštė

2.3.1.   Geometrinės charakteristikos

2.3.1.1.   Geometrinės charakteristikos turi atitikti nurodytąsias 5 ir 6 paveiksluose.

2.3.2.   Medžiagų charakteristikos

2.3.2.1.   Galinė plokštė turi būti sudaryta iš 3 mm aliuminio lakšto. Galinė plokštė turi būti pagaminta iš AlMg2–AlMg3 serijos aliuminio; kietumas – 50 ir 65 HBS. Šioje plokštėje turi būti vėdinimui skirtos angos: jų vieta, skersmuo ir žingsnis parodyti 5 ir 7 paveiksluose.

2.4.   Koryto aliuminio blokų vieta

2.4.1.   Koryto aliuminio blokai turi būti pragręžtos galinės plokštės srities centre (5 pav.).

2.5.   Klijavimas

2.5.1.   Ant abiejų, priekinės ir galinės, plokščių užtepama daugiausia 0,5 kg/m2 klijavimo medžiagos, tolygiai paskirstomos tiesiog ant priekinės plokštės paviršiaus; didžiausias sluoksnio storis turi būti 0,5 mm. Kaip klijavimo medžiaga turi būti naudojama iš dviejų dalių sudarytas poliuretanas (pvz., Ciba Geigy XB5090/1 derva ir XB5304 kietiklis) arba lygiavertė medžiaga.

2.5.2.   Galinės plokštės suklijavimo tvirtumas turi būti ne mažesnis kaip 0,6 MPa (87 psi), išbandytas 2.5.3 punkte aprašytu būdu.

2.5.3.   Klijavimo tvirtumo bandymai:

2.5.3.1.   statmenojo tempimo bandymas naudojamas klijavimo medžiagų klijavimo stiprumui išmatuoti pagal standartą ASTM C297-61;

2.5.3.2.   bandomoji dalis turėtų būti 100 × 100 mm dydžio ir 15 mm gylio, priklijuota prie vėdinamos galinės plokštės medžiagos. Naudojamas korytas aliuminis turėtų atitikti smogtuvo aliuminį, t. y. chemiškai išėsdintas iki atitinkamo laipsnio kaip prie kliūties galinės plokštės, tik be išankstinio gniuždymo.

2.6.   Atsekamumas

2.6.1.   Ant smogtuvų turi būti įspaudžiami, išgraviruojami arba kitokiu būdu pritvirtinami nuoseklūs eilės numeriai, pagal kuriuos būti galima nustatyti kiekvieno bloko partiją ir pagaminimo datą.

2.7.   Smogtuvo tvirtinimas

2.7.1.   Montuoti prie vežimėlio reikia taip, kaip parodyta 8 paveiksle. Montavimui naudojami šeši M8 varžtai; joks elementas neturi būti didesnis nei kliūties prieš vežimėlio ratus matmenys. Kad veržiant varžtus nesulinktų galinė plokštė, tarp žemutinės plokštės jungės ir vežimėlio priekio turi būti naudojami tinkami skėtikliai.

3.   VENTILIACIJOS SISTEMA

3.1.   Vežimėlio ir vėdinimo sistemos sąsajos įtaisas turėtų būti tvirtas, standus ir plokščias. Vėdinimo įtaisas yra vežimėlio dalis, o ne gamintojo pateikto smogtuvo. Geometrinės vėdinimo įtaiso charakteristikos turi atitikti nurodytąsias 9 paveiksle.

3.2.   Vėdinimo įtaiso montavimo procedūra

3.2.1.   Vėdinimo įtaisą pritaisykite prie vežimėlio priekinės plokštės.

3.2.2.   Patikrinkite, kad jokioje vietoje tarp vėdinimo įtaiso ir vežimėlio nebūtų galima įkišti 0,5 mm storio matuoklio. Jei tarpas yra didesnis kaip 0,5 mm, reikia pakeisti vėdinimo konstrukciją arba sureguliuoti, kad nebūtų didesnio kaip 0,5 mm tarpo.

3.2.3.   Nuimkite vėdinimo įtaisą nuo priekinės vežimėlio dalies.

3.2.4.   Prie priekinės vežimėlio dalies pritaisykite 1,0 mm storio kamštienos sluoksnį.

3.2.5.   Iš naujo pritaisykite vėdinimo įtaisą prie priekinės vežimėlio dalies ir priveržkite, kad nebūtų oro tarpų.

4.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties kontrolės procedūros turi atitikti nustatytąsias Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), kurias taikant galioja toliau nurodyti reikalavimai.

4.1.   Gamintojas atsako už gamybos atitikties procedūras ir tuo tikslu visų pirma:

4.1.1.   užtikrina, kad būtų taikomos efektyvios gamybos kokybės tikrinimo procedūros;

4.1.2.   turi galimybę naudotis bandymo įranga, reikalinga kiekvieno gaminio atitikčiai patikrinti;

4.1.3.   užtikrina, kad rezultatai būtų registruojami ir dokumentai po bandymų būtų saugomi 10 metų;

4.1.4.   įrodo, kad bandiniai, su kuriais atlikti bandymai, yra patikimas partijos eksploatacinių savybių matas (serijinės gamybos bandinių atrankos metodų pavyzdžiai pateikti toliau);

4.1.5.   analizuoja bandymų rezultatus, kad būtų patvirtintas ir užtikrintas kliūties charakteristikų pastovumas tam, kad būtų leidžiami pramoninės gamybos nukrypimai, pvz., temperatūra, žaliavų kokybė, panardinimo cheminėse medžiagose trukmė, cheminė koncentracija, neutralizacija ir kt., bei apdorotos medžiagos kontrolė, kad būtų pašalintos visos apdorojimo metu susidariusios liekanos;

4.1.6.   užtikrina, kad aptikus bet kokius neatitiktį rodančius bandinių rinkinius arba bandomas dalis būtų atliekamas tolesnis bandinių ėmimas ir bandymai. Turi būti imtasi visų būdų atitinkamos gamybos atitikčiai atkurti.

4.2.   Gamintojo sertifikavimo lygis turi atitikti bent ISO 9002 standartą.

4.3.   Minimalios gamybos tikrinimo sąlygos: sutarties turėtojas užtikrins atitikties kontrolę laikydamasis toliau aprašytų metodų.

4.4.   Partijų bandinių ėmimo pavyzdžiai

4.4.1.   Jei iš vieno koryto aliuminio bloko sukonstruojama keletas vieno bloko tipo pavyzdžių ir visi apdorojami tame pačiame tirpale (panaši produkcija), vienas iš tų pavyzdžių turėtų būti pasirinktas kaip bandinys, pasirūpinus, kad visi blokai būtų apdorojami vienodai. To neužtikrinus, gali reikėti pasirinkti daugiau kaip vieną bandinį.

4.4.2.   Jei tame pačiame tirpale (serijinė gamyba) apdorojamas ribotas skaičius panašių blokų (tarkime, nuo trijų iki dvidešimties), tada pirmasis ir paskutinysis apdoroti blokai (visi sukonstruoti iš to paties koryto aliuminio bloko) turėtų būti paimti kaip tipiniai bandiniai. Jei pirmasis bandinys atitinka reikalavimus, o paskutinysis neatitinka, gali reikėti paimti anksčiau pagamintų bandinių, kol bus surastas tinkamas. Tik tarp šių bandinių esantys blokai turėtų būti laikomi tvirtintinais.

4.4.3.   Įgijus gamybos tikrinimo patirties, įmanoma derinti abu bandinių ėmimo būdus; tuomet daugiau kaip viena panašios produkcijos grupė gali būti laikoma partijų bandiniais iš pirmos ir paskutinės produkcijos grupių.

5.   STATINIAI BANDYMAI

5.1.   Iš kiekvienos apdorotos korytos medžiagos partijos paimtas vienas ar daugiau bandinių (pagal partijų metodą) turi būti patikrinti pagal toliau aprašytą bandymo procedūrą.

5.2.   Statiniams bandymams naudojamas koryto aliuminio bandinys turėtų būti tokio paties dydžio kaip įprasto smogtuvo blokas, t. y. viršutinė eilė 250 × 500 × 440 mm ir žemutinė eilė 250 × 500 × 500 mm.

5.3.   Bandiniai turėtų būti suspausti tarp dviejų lygiagrečių apkrovos plokščių, kurios būtų bent 20 mm didesnės nei bloko skerspjūvis.

5.4.   Suspaudimas turi būti 100 mm per minutę, leidžiamasis nuokrypis – 5 proc.

5.5.   Statinio suspaudimo duomenys turi būti gaunami mažiausiai 5 Hz dažniu.

5.6.   Statinis bandymas turi būti tęsiamas, kol 4–6 blokų suspaudimas taps bent 300 mm, o 1–3 blokų – 350 mm.

6.   DINAMINIAI BANDYMAI

Kiekvienam 100 pagamintų priekinių kliūčių gamintojas turi atlikti vieną dinaminį bandymą, kurio metu kliūtis susiduria su dinamometrine siena, laikoma nejudamos tvirtos kliūties, taikydamas toliau aprašytą metodą.

6.1.   Montavimas

6.1.1.   Bandymo aikštelė

6.1.1.1.   Bandymo aikštelė turi būti pakankamai didelė, kad užtektų vietos mobiliosios deformuojamosios kliūties įsibėgėjimo bėgiams, tvirtai kliūčiai ir bandymui reikalingai techninei įrangai. Galinė bėgių dalis, mažiausiai 5 metrai prieš tvirtą kliūtį, turi būti horizontali, plokščia ir lygi.

6.1.2.   Nejudama tvirta kliūtis ir dinamometrinė siena

6.1.2.1.   Tvirta siena turi būti padaryta iš ne siauresnės kaip 3 metrų ir ne žemesnės kaip 1,5 metro gelžbetonio plokštės. Tvirtos sienos storis turi būti toks, kad ji svertų mažiausiai 70 tonų.

6.1.2.2.   Priekinė dalis turi būti vertikali, statmena įsibėgėjimo bėgių ašiai, turi turėti šešias dinamometrinių daviklių plokšteles; kiekvienas daviklis susidūrimo metu turi pamatuoti bendrą apkrovą, tenkančią atitinkamam mobiliosios deformuojamosios kliūties smogtuvo blokui. Dinamometrinių daviklių plokštelių centrinės dalys turi sutapti su šešiomis mobiliosios deformuojamosios kliūties priekinės dalies susidūrimo zonomis. Tarp jų kraštų ir gretimų plotų turi būti 20 mm tarpeliai mobiliosios deformuojamosios kliūties susidūrimo nutaikymo leidžiamojo nuokrypio ribose; susidūrimo zonos neturi liesti gretimų susidūrimo plokštės plotų. Daviklių ir plokštelių paviršiai turi atitikti standarto ISO 6487:1987 priede išdėstytus reikalavimus.

6.1.2.3.   Paviršiaus apsaugą sudaro klijuota fanera (storis: 12 ± 1 mm), naudojama kiekvienai dinamometrinio daviklio plokštelei tam, kad nesumažėtų daviklio jautrumas.

6.1.2.4.   Tvirta siena turi būti įtvirtinama žemėje arba montuojama ant jos, jei būtina, įtvirtinant stabdymo įtaisu, kad per bandymą nepajudėtų. Gali būti naudojama skirtingų charakteristikų siena (prie kurios tvirtinami dinamometriniai davikliai), bet gaunami rezultatai turi būti vienodai įtikinami.

6.2.   Mobiliosios deformuojamosios kliūties varomoji sistema

Per susidūrimą mobiliosios deformuojamosios kliūties neturi veikti joks vairavimo ar varomasis įtaisas. Įrenginys turi pasiekti kliūtį judėdamas statmena kryptimi dinamometrinės sienos priekiniam paviršiui. Susidūrimas turi būti nustatytas 10 mm tikslumu.

6.3.   Matavimo prietaisai

6.3.1.   Greitis

Greitis susidūrimo metu turi būti 35 ± 0,5 km/h; greičiui matuoti naudojamo prietaiso paklaida gali būti ne didesnė kaip 0,1 proc.

6.3.2.   Apkrovos

Matuokliai turi atitikti standarto ISO 6487:1987 specifikacijas.

| Visų blokų duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) | : | 60 Hz. |
| --- | --- | --- |
| 1 ir 3 blokų duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) | : | 200 kN. |
| 4, 5 ir 6 blokų duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) | : | 100 kN. |
| 2 bloko duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) | : | 200 kN. |

Visų blokų duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC)

:

60 Hz.

1 ir 3 blokų duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC)

:

200 kN.

4, 5 ir 6 blokų duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC)

:

100 kN.

2 bloko duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC)

:

200 kN.

6.3.3.   Pagreitis

6.3.3.1.   Judėjimo išilgine kryptimi pagreitis turi būti matuojamas trijuose skirtingose vežimėlio taškuose: vienas – centre ir po vieną kiekvienoje pusėje tose vietose, kurios nesilanksto.

6.3.3.2.   Centrinis pagreičio matuoklis turi būti ne toliau kaip per 500 mm nuo MDK sunkio centro, vertikalioje išilginėje plokštumoje, kuri yra ne toliau kaip ±10 mm atstumu nuo MDK sunkio centro.

6.3.3.3.   Šoniniai pagreičio matuokliai turi būti vienodame aukštyje (±10 mm) ir tuo pačiu atstumu nuo priekinio MDK paviršiaus (±20 mm).

6.3.3.4.   Įranga turi atitikti standarte ISO 6487:1987 nurodytas specifikacijas:

| | duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) indeksas 1 000 Hz (iki prijungimo); |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) indeksas 1 000 Hz (iki prijungimo);

| | duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 50 g. |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 50 g.

6.4.   Bendrosios kliūties specifikacijos

6.4.1.   Atskiros kiekvienos kliūties charakteristikos turi atitikti šio priedo 1 dalyje pateiktus reikalavimus ir turi būti registruojamos.

6.5.   Bendrosios smogtuvo specifikacijos

6.5.1.   Smogtuvo atitiktis dinaminių bandymų reikalavimams patvirtinama, kai šešių dinamometrinių daviklių plokštelių siunčiami signalai atitinka šiame priede nurodytus reikalavimus.

6.5.2.   Ant smogtuvų turi būti įspaudžiami, išgraviruojami arba kitokiu būdu pritvirtinami nuoseklūs eilės numeriai, pagal kuriuos būtų galima nustatyti bet kurio bloko partiją ir pagaminimo datą.

6.6.   Duomenų apdorojimo tvarka

6.6.1.   Pirminiai duomenys: T = T0 laiku turėtų būti pašalinti visi duomenų nenuoseklumai. Nenuoseklumų šalinimo būdas nurodomas bandymo ataskaitoje.

6.6.2.   Filtravimas

6.6.2.1.   Pirminiai duomenys bus filtruojami prieš apdorojimą (skaičiavimą).

6.6.2.2.   Pagreičio matuoklio duomenys bus filtruojami naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasę (CFC) 180 (standartas ISO 6487:1987).

6.6.2.3.   Pagreičio matuoklio duomenys, pagal kuriuos skaičiuojami impulsai, bus filtruojami naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasę (CFC) 60 (standartas ISO 6487:1987).

6.6.2.4.   Dinamometrinio daviklio duomenys bus filtruojami naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasę (CFC) 60 (standartas ISO 6487:1987).

6.6.3.   Mobiliosios deformuojamosios kliūties priekinės dalies deformacijos apskaičiavimas

6.6.3.1.   Visų trijų pagreičio matuoklių duomenys atskirai (po filtravimo naudojant duomenų perdavimo kanalo dažnio klasę (CFC) 180) bus integruoti du kartus, kad būtų gauta kliūties deformuojamojo elemento deformacijos vertė.

6.6.3.2.   Pirminės deformacijos sąlygos:

6.6.3.2.1.   greitis= susidūrimo greitis (greičio matuoklio);

6.6.3.2.2.   deformacija= 0.

6.6.3.3.   Mobiliosios deformuojamosios kliūties kairės pusės, vidurio ir dešinės pusės deformacija bus žymima atsižvelgiant į laiką.

6.6.3.4.   Maksimali deformacija, apskaičiuota pagal trijų pagreičio matuoklių duomenis, turėtų neviršyti 10 mm. Jei taip nėra, daugiausia besiskirianti reikšmė turėtų būti pašalinta ir deformacijos skirtumas apskaičiuotas pagal likusių dviejų pagreičio matuoklių duomenis; jie turi neviršyti 10 mm.

6.6.3.5.   Jei kairės pusės, dešinės ir vidurio pagreičio matuokliais pamatuota deformacija neviršija 10 mm, tada kliūties priekinės dalies deformacijai apskaičiuoti turėtų būti naudojamas vidutinis pagreitis.

6.6.3.6.   Jei tik dviejų pagreičio matuoklių rodoma deformacijos vertė atitinka 10 mm reikalavimą, tada priekinės kliūties dalies deformacijai apskaičiuoti turėtų būti naudojami tų dviejų matuoklių duomenys.

6.6.3.7.   Jei visais trimis pagreičio matuokliais (kairės pusės, dešinės ir vidurio) išmatuota deformacija VIRŠIJA 10 mm, tada, siekiant nustatyti tokio didelio svyravimo priežastis, turėtų būti patikrinti pirminiai duomenys. Tokiu atveju atskirame bandymo stende bus nustatyta, kurio pagreičio matuoklio duomenys turėtų būti naudojami mobiliosios deformuojamosios kliūties deformacijai nustatyti arba kad negali būti naudojami nė vieno matuoklio rodmenys; tokiu atveju sertifikavimo bandymas turi būti pakartotas. Bandymo ataskaitoje apie tai turėtų būti išsamiai paaiškinta.

6.6.3.8.   Kad būtų nustatytas kiekvieno bloko jėgos ir deformacijos rezultatas, vidutiniai deformacijos ir laiko duomenys yra derinami su dinamometrinio sienos daviklio jėgos ir laiko duomenimis.

6.6.4.   Energijos apskaičiavimas

Kiekvieno bloko ir visos mobiliosios deformuojamosios kliūties priekinės dalies sugerta energija turėtų būti apskaičiuota iki didžiausios kliūties deformacijos taško.

Formula

Čia:

| t0 | pirmo sąlyčio laikas, |
| --- | --- |
| t1 | laikas, kai vežimėlis sustoja, t. y. kai u = 0, |
| s | pagal 6.6.3 punktą apskaičiuojama vežimėlio deformuojamojo elemento deformacija. |

t0

pirmo sąlyčio laikas,

t1

laikas, kai vežimėlis sustoja, t. y. kai u = 0,

s

pagal 6.6.3 punktą apskaičiuojama vežimėlio deformuojamojo elemento deformacija.

6.6.5.   Dinaminės apkrovos duomenų patikrinimas

6.6.5.1.   Palyginkite bendrą impulsą (I), apskaičiuotą integruojant bendrą jėgą per sąlyčio laiką su momentiniu pokyčiu per tą laikotarpį (M*)V).

6.6.5.2.   Palyginkite bendrą energijos pokytį su mobiliosios deformuojamosios kliūties kinetinės energijos pokyčiu, išreiškiamu formule:

Formula

čia Vi – susidūrimo greitis, o M – bendra mobiliosios deformuojamosios kliūties masė.

Jei momentinis pokytis (M*)V) nėra lygus bendram impulsui (I) ±5 proc. arba jei bendra energijos sugertis (E En) nėra lygi kinetinei energijai EK ± 5 proc., bandymo duomenys turi būti patikrinti, kad būtų nustatyta šios klaidos priežastis.

1 paveikslas

Smogtuvo konstrukcija
   (2)

Image

2 paveikslas

Smūgio vieta

Image

3 paveikslas

Koryto aliuminio padėtis

Image

4 paveikslas

Koryto aliuminio narvelių matmenys

Image

5 paveikslas

Galinės plokštės konstrukcija

Image

6 paveikslas

Galinės plokštės tvirtinimas prie vėdinimo įtaiso ir vežimėlio priekinės plokštės

Image

7 paveikslas

Galinės plokštės vėdinimo angų išdėstymo žingsnis

Image

Viršutinė ir apatinė galinės plokštės jungės

Image

Pastaba. Apatinės jungės tvirtinimo angos gali būti atviros, kaip parodyta toliau, kad būtų pakankamas sukibimas, būtų lengviau tvirtinti ir būtų išvengta atsiskyrimo viso susidūrimo bandymo metu.

8 paveikslas

Image

9 paveikslas

Vėdinimo rėmelis

Vėdinimo įtaisas yra konstrukcija, pagaminta iš 5 mm storio ir 20 mm pločio plokštės. Tik vertikaliose plokštėse yra devynios 8 mm angos, kad oras galėtų cirkuliuoti horizontaliai.

Image

---

(1)  Nurodytos energijos kiekiai – sistemos išeikvojami energijos kiekiai, kai smogtuvo gniuždymas yra didžiausias.

(2)  Visi matmenys pateikti milimetrais. Dėl sudėtingo koryto aliuminio matavimo galimi leidžiamieji blokų matmenų nuokrypiai. Leidžiamasis bendrų smogtuvo matmenų nuokrypis yra mažesnis nei atskirų blokų, nes koryto aliuminio blokai gali būti reguliuojami, prireikus persidengti, kad būtų išlaikytas reikalaujamas priekinio paviršiaus dydis.

1 priedėlis

STATINIŲ BANDYMŲ JĖGOS IR DEFORMACIJOS KREIVĖS

1a paveikslas

1 ir 3 blokai

1b paveikslas

2 blokas

1c paveikslas

4 blokas

1d paveikslas

5 ir 6 blokai

2 priedėlis

DINAMINIŲ BANDYMŲ JĖGOS IR DEFORMACIJOS KREIVĖS

2a paveikslas

1 ir 3 blokai

2b paveikslas

2 blokas

2c paveikslas

4 blokas

2d paveikslas

5 ir 6 blokai

2e paveikslas

Visi blokai

3 priedėlis

MOBILIOSIOS DEFORMUOJAMOSIOS KLIŪTIES PATIKRINIMAS

1.   TAIKYMO SRITIS

Šiame priedėlyje pateikta mobiliosios deformuojamosios kliūties patikrinimo tvarka. Tipo patvirtinimo institucija atsako už mobiliosios deformuojamosios kliūties atitiktį specifikacijoms taikant bandymą su dinamometrine siena, laikoma nejudamos tvirtos kliūties.

2.   MONTAVIMAS

2.1.   Bandymo aikštelė

Bandymo aikštelė turi būti pakankamai didelė, kad užtektų vietos mobiliosios deformuojamosios kliūties įsibėgėjimo bėgiams, tvirtai kliūčiai ir bandymui reikalingai techninei įrangai. Galinė įsibėgėjimo kelio dalis, mažiausiai 5 metrai prieš kliūtį, turi būti horizontali, plokščia ir lygi.

2.2.   Nejudama tvirta kliūtis ir dinamometrinė siena

2.2.1.   Tvirta kliūtis – tai ne mažiau nei 3 m pločio ir 1,5 m aukščio gelžbetonio blokas. Tvirtos kliūties storis turi būti toks, kad ji svertų mažiausiai 70 tonų. Priekinė dalis turi būti vertikali, statmena įsibėgėjimo bėgių ašiai, turėti šešias dinamometrinių daviklių plokšteles; kiekvienas daviklis susidūrimo metu turi pamatuoti bendrą apkrovą, tenkančią kiekvienam mobiliosios deformuojamosios kliūties smogtuvo blokui. Susidūrimo plokštelių centrinės dalys turi sutapti su pasirinktomis mobiliosios deformuojamosios kliūties susidūrimo zonomis; jų kraštai turi dengti gretimas vietas bent 20 mm atstumu. Daviklių ir plokštelių paviršiai turi atitikti standarto ISO 6487:1987 priede išdėstytus reikalavimus. Tais atvejais, kai paviršiai apsaugoti, dėl apsaugos neturi sumažėti daviklio jautrumas.

2.2.2.   Tvirta kliūtis įtvirtinama žemėje arba montuojama ant jos, jei būtina, naudojant papildomus stabdymo įtaisus, kad būtų apribotas galimas kliūties poslinkis. Gali būti naudojama skirtingų charakteristikų tvirta kliūtis (prie kurios tvirtinami dinamometriniai davikliai), bet gaunami rezultatai turi būti vienodai įtikinami.

3.   MOBILIOSIOS DEFORMUOJAMOSIOS KLIŪTIES VAROMOJI SISTEMA

Per susidūrimą mobiliosios deformuojamosios kliūties neturi veikti joks papildomas vairavimo ar varomasis įtaisas. Ji turi pasiekti kliūtį susidūrimo kliūčiai statmena kryptimi. Susidūrimas turi būti nustatytas 10 mm tikslumu.

4.   MATAVIMO PRIETAISAI

4.1.   Greitis

Smūgio greitis turi būti 35 ± 2 km/h. Greičiui matuoti naudojamo prietaiso paklaida gali būti ne didesnė kaip 1 proc.

4.2.   Apkrovos

Matuokliai turi atitikti standarto ISO 6487:1987 specifikacijas.

| Visų blokų duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC) | : | 60 Hz. |
| --- | --- | --- |
| 1 ir 3 blokų duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) | : | 120 kN. |
| 4, 5 ir 6 blokų duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) | : | 60 kN. |
| 2 bloko duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) | : | 140 kN. |

Visų blokų duomenų perdavimo kanalo dažnio klasė (CFC)

:

60 Hz.

1 ir 3 blokų duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC)

:

120 kN.

4, 5 ir 6 blokų duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC)

:

60 kN.

2 bloko duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC)

:

140 kN.

4.3.   Pagreitis

Judėjimo išilgine kryptimi pagreitis matuojamas nesilankstančioje vietoje. Įranga turi atitikti standarte ISO 6487:1987 nurodytas specifikacijas:

| | duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) indeksas 1 000 Hz (iki prijungimo); |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) indeksas 1 000 Hz (iki prijungimo);

| | duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) indeksas – 60 Hz (po integravimo); |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) indeksas – 60 Hz (po integravimo);

| | duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 50 g. |
| --- | --- |

duomenų perdavimo kanalo amplitudės klasė (CAC) – 50 g.

5.   BENDROSIOS KLIŪTIES SPECIFIKACIJOS

5.1.   Atskiros kiekvienos kliūties charakteristikos turi atitikti 5 priedo 1 dalyje pateiktus reikalavimus ir turi būti registruojamos.

6.   BENDROSIOS SMOGTUVO SPECIFIKACIJOS

6.1.   Smogtuvo tipo tinkamumas dinaminiams bandymams patvirtinamas, kai šešių dinamometrinių daviklių siunčiami signalai registruojant atitinka 5 priedo 2.2 punkte nurodytus reikalavimus.

6.2.   Ant smogtuvų turi būti nuoseklūs serijos numeriai, įskaitant pagaminimo datą.

---

6 PRIEDAS

ŠONINIO SUSIDŪRIMO BANDYMAMS NAUDOJAMO MANEKENO TECHNINIS APRAŠAS

1.   BENDRIEJI PRINCIPAI

1.1.   Šioje taisyklėje aprašomas šoninio susidūrimo bandymams naudojamas manekenas, įskaitant matavimo įrangą ir kalibravimą, yra pateiktas techniniuose brėžiniuose ir aprašytas naudotojo vadove (1).

1.2.   Šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno matmenys ir masė be dilbių atitinka 50 procentilių suaugusio vyriškos lyties asmens matmenis ir masę.

1.3.   Šoninio susidūrimo bandymams naudojamas manekenas iš minkštuosius audinius imituojančia guma, plastiku ir putplasčiu padengtų metalo bei plastiko griaučių.

2.   KONSTRUKCIJA

2.1.   Bendras šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno vaizdas parodytas 1 paveiksle, dalių sąrašas – šio priedo 1 lentelėje.

2.2.   Galva

2.2.1.   Galva šio priedo 1 paveiksle yra parodyta kaip dalis Nr. 1.

2.2.2.   Galva yra lanksčiu viniplasto apvalkalu aptrauktas aliuminio kiautas. Kiauto viduje yra ertmė, kurioje yra trimačiai pagreičio matuokliai ir balastas.

2.2.3.   Galvos ir kaklo jungties vietoje yra įmontuotas keičiamas dinamometrinis daviklis. Ši dalis gali būti pakeista viršutinės kaklo dalies dinamometriniu davikliu.

2.3.   Kaklas

2.3.1.   Kaklas šio priedo 1 paveiksle yra parodytas kaip dalis Nr. 2.

2.3.2.   Kaklas sudarytas iš galvos ir kaklo bei kaklo ir krūtinės jungčių ir centrinės tas dvi jungtis siejančios detalės.

2.3.3.   Galvos ir kaklo jungtis (dalis Nr. 2a) bei kaklo ir krūtinės jungtis (dalis Nr. 2c) sudarytos iš dviejų aliuminio diskų, kartu sujungtų pusrutulio pavidalo varžtu ir aštuoniais guminiais slopintuvais.

2.3.4.   Centrinė cilindro formos detalė (dalis Nr. 2b) pagaminta iš gumos. Abiejose pusėse į gumos detalę yra įtaisytas jungčių aliuminio diskas.

2.3.5.   Kaklas pritvirtintas prie kaklo laikiklio, šio priedo 1 paveiksle parodyto kaip dalis Nr. 2d. Šis laikiklis gali būti pasirinktinai pakeistas apatinės kaklo dalies dinamometriniu davikliu.

2.3.6.   Tarp dviejų kaklo laikiklio paviršių yra 25° kampas. Kadangi pečių blokas atgal pakreiptas 5° kampu, tarp kaklo ir liemens yra 20° kampas.

2.4.   Petys

2.4.1.   Petys šio priedo 1 paveiksle yra parodytas kaip dalis Nr. 3.

2.4.2.   Petį sudaro peties blokas, du raktikauliai ir peties dangtelis iš putplasčio.

2.4.3.   Peties blokas (dalis Nr. 3a) sudarytas iš aliuminio tarpiklio, kurį iš abiejų pusių – viršutinės ir apatinės – dengia aliuminio plokštelės. Abi plokštelės padengtos politetrafluoreteno (PTEE) danga.

2.4.4.   Raktikauliai (dalis Nr. 3b) pagaminti iš poliuretano (PU) gumos, apimančios tarpiklį. Raktikauliai išlaikomi neutralioje padėtyje prie galinės peties bloko dalies priveržtais dviem elastingais laidais (dalis Nr. 3c). Abiejų raktikaulių išorinio krašto konstrukcija yra tokia, kad prie jų prijungtos rankos gali būti laikomos įprastose padėtyse.

2.4.5.   Prie peties bloko pritvirtintas peties dangtelis (dalis Nr. 3d) yra pagamintas iš mažo tankio poliuretano putplasčio.

2.5.   Krūtinės ląsta

2.5.1.   Krūtinės ląsta šio priedo 1 paveiksle parodyta kaip dalis Nr. 4.

2.5.2.   Krūtinės ląsta sudaryta iš standžios stuburo krūtininės dalies ir trijų vienodų šonkaulių modulių.

2.5.3.   Stuburo krūtininė dalis (dalis Nr. 4a) pagaminta iš plieno. Prie užpakalinio paviršiaus pritvirtintas plieno tarpiklis ir išlenkta, iš poliuretano (PU) gumos pagaminta užpakalinė plokštė (dalis Nr. 4b).

2.5.4.   Viršutinis stuburo krūtininės dalies paviršius atgal pakreiptas 5° kampu.

2.5.5.   Apatinėje stuburo dalyje montuojamas dinamometrinis daviklis T12 arba dinamometrinio daviklio pakaitas (dalis Nr. 4j).

2.5.6.   Šonkaulio modulis (dalis Nr. 4c) sudarytas iš plieninio šonkaulio lanko, padengto minkštuosius audinius imituojančiu atviru poliuretano (PU) putplasčiu (dalis Nr. 4d), tiesinio valdymo sistemos įrenginio (dalis Nr. 4e), sujungiančio šonkaulį ir stuburą, hidraulinio slopintuvo (dalis Nr. 4f) ir standžios slopintuvo spyruoklės (dalis Nr. 4g).

2.5.7.   Tiesinio valdymo sistema (dalis Nr. 4e) šonkaulio lanko jautriai pusei (dalis Nr. 4d) leidžia deformuotis stuburo (dalis Nr. 4a) ir nejautrios pusės atžvilgiu. Valdymo sistemoje įtaisyti linijiniai adatiniai guoliai.

2.5.8.   Valdymo sistemoje yra reguliavimo spyruoklė (dalis Nr. 4h).

2.5.9.   Šonkaulio poslinkio daviklis (dalis Nr. 4i) gali būti įtaisytas valdymo sistemos (dalis Nr. 4e) montuojamoje stuburo dalyje ir prijungtas prie valdymo sistemos išorinio galo ties jautriąja šonkaulio puse.

2.6.   Rankos

2.6.1.   Rankos šio priedo 1 paveiksle yra parodytos kaip dalis Nr. 5.

2.6.2.   Rankų plastikiniai griaučiai aptraukti minkštuosius audinius imituojančia poliuretano (PU) ir polivinilchlorido (PVC) plėvele. Minkštųjų audinių viršutinė dalis sudaryta iš didelio tankio poliuretano (PU) formos, o apatinė dalis – iš poliuretano (PU) putplasčio.

2.6.3.   Peties ir rankos sąnarys liemens ašies atžvilgiu leidžia nustatyti ranką 0, 40 ir 90° kampais.

2.6.4.   Peties ir rankos sąnarį galima tik sulenkti arba ištiesti.

2.7.   Stuburo juosmeninė dalis

2.7.1.   Stuburo juosmeninė dalis šio priedo 1 paveiksle parodyta kaip dalis Nr. 6.

2.7.2.   Stuburo juosmeninė dalis – standžios gumos cilindras, galuose turintis po plieninę jungiamąją plokštelę, o viduje – plieninį laidą.

2.8.   Pilvas

2.8.1.   Pilvas šio priedo 1 paveiksle parodytas kaip dalis Nr. 7.

2.8.2.   Pilvą sudaro standi centrinė dalis ir putplasčio danga.

2.8.3.   Centrinė pilvo dalis – tai metalo liejinys (dalis Nr. 7a). Dengiamoji plokštelė pritvirtinta liejinio viršuje.

2.8.4.   Danga (dalis Nr. 7b) pagaminta iš poliuretano (PU) putplasčio. Guminė išlenkta ir švino rutulėlių pripildyta plokštė abiejose pusėse yra įstatyta į putplasčio dangą.

2.8.5.   Abiejose pilvo pusėse tarp putplasčio dangos ir standaus liejinio galima įtvirtinti arba tris jėgos daviklius (dalis Nr. 7c), arba tris matavimams netinkamus pakaitinius įtaisus.

2.9.   Dubuo

2.9.1.   Dubuo šio priedo 1 paveiksle yra parodytas kaip dalis Nr. 8.

2.9.2.   Dubuo – tai kryžkaulio blokas, du klubakauliai, du klubo sąnarių įrenginiai ir minkštuosius audinius imituojanti putplasčio danga.

2.9.3.   Kryžkaulis (dalis Nr. 8a) sudarytas iš nustatytos masės metalo bloko ir jo viršuje pritaisytos metalinės plokštelės. Galinėje bloko dalyje yra ertmė, kurios paskirtis – palengvinti įtaisų naudojimą.

2.9.4.   Klubakauliai (dalis Nr. 8b) pagaminti iš poliuretano (PU) gumos.

2.9.5.   Klubo sąnarių įrenginiai (dalis Nr. 8c) pagaminti iš plieninių dalių. Jie sudaryti iš viršutinio šlaunikaulio laikiklio ir šarnyrinės jungties, pritvirtintos prie manekeno tašką H kertančios ašies.

2.9.6.   Minkštuosius audinius imituojanti sistema (dalis Nr. 8d) – tai polivinilchlorido (PVC) plėvele aptrauktas poliuretano (PU) putplastis. Taško H vietoje pirmiau minėtą dangą pakeičia poliuretano (PU) putplasčio blokas su atvirais elementais (dalis Nr. 8e), kurį prilaiko prie klubakaulio ašimi, einančia per šarnyrinę jungtį, pritvirtinta plieno plokštė.

2.9.7.   Klubakauliai pritaisyti prie kryžkaulio bloko galinės dalies ir ties gaktikauliu sujungti jėgos (dalis Nr. 8f) arba pakaitiniu davikliu.

2.10.   Kojos

2.11.   Kojos šio priedo 1 paveiksle parodytos kaip dalis Nr. 9.

2.11.1.   Kojos – tai minkštuosius audinius imituojančiu poliuretano (PU) putplasčiu ir polivinilchlorido (PVC) plėvele aptraukti metaliniai griaučiai.

2.11.2.   Didelio tankio poliuretano (PU) forma su polivinilchlorido (PVC) plėvele atitinka minkštuosius šlaunų audinius.

2.11.3.   Kelio ir kulkšnies sąnarius galima tik sulenkti arba ištiesti.

2.12.   Kostiumas

2.12.1.   Kostiumas nėra parodytas šio priedo 1 paveiksle.

2.12.2.   Kostiumas pagamintas iš gumos ir dengia pečius, krūtinės ląstą, žastus, pilvą ir stuburo juosmeninę dalį bei viršutinę dubens dalį.

1 paveikslas

Šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno sandara

1 lentelė

Šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno sudedamosios dalys (žr. 1 pav.)

| Dalis | Nr. | Aprašas | Skaičius |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | Galva | 1 | |
| 2 | | Kaklas | 1 | |
| | 2a | Galvos ir kaklo jungtis | | 1 |
| | 2b | Centrinė dalis | | 1 |
| | 2c | Kaklo ir krūtinės jungtis | | 1 |
| | 2d | Kaklo laikiklis | | 1 |
| 3 | | Petys | 1 | |
| | 3a | Peties dalis | | 1 |
| | 3b | Raktikauliai | | 2 |
| | 3c | Elastingas laidas | | 2 |
| | 3d | Peties dangtelis iš putplasčio | | 1 |
| 4 | | Krūtinės ląsta | 1 | |
| | 4a | Stuburo krūtininė dalis | | 1 |
| | 4b | Užpakalinė plokštė (išlenkta) | | 1 |
| | 4c | Šonkaulio modulis | | 3 |
| | 4d | Minkštuosius audinius imituojančia danga aptrauktas šonkaulio lankas | | 3 |
| | 4e | Stūmoklio ir cilindro įtaisas | | 3 |
| | 4f | Slopintuvas | | 3 |
| | 4g | Standi slopintuvo spyruoklė | | 3 |
| | 4h | Reguliavimo spyruoklė | | 3 |
| | 4i | Poslinkio daviklis | | 3 |
| | 4j | Dinamometrinis daviklis T12 arba pakaitinis dinamometrinis daviklis | | 1 |
| 5 | | Ranka | 2 | |
| 6 | | Stuburo juosmeninė dalis | 1 | |
| 7 | | Pilvas | 1 | |
| | 7a | Centrinis liejinys | | 1 |
| | 7b | Minkštuosius audinius imituojanti danga | | 1 |
| | 7c | Jėgos daviklis | | 3 |
| 8 | | Dubuo | 1 | |
| | 8a | Kryžkaulio blokas | | 1 |
| | 8b | Klubakauliai | | 2 |
| | 8c | Klubo sąnario įrenginys | | 2 |
| | 8d | Minkštuosius audinius imituojanti danga | | 1 |
| | 8e | Taško H putplasčio blokas | | 2 |
| | 8f | Jėgos daviklis arba pakaitas | | 1 |
| 9 | | Koja | 2 | |
| 10 | | Kostiumas | 1 | |

Dalis

Nr.

Aprašas

Skaičius

1

Galva

1

2

Kaklas

1

2a

Galvos ir kaklo jungtis

1

2b

Centrinė dalis

1

2c

Kaklo ir krūtinės jungtis

1

2d

Kaklo laikiklis

1

3

Petys

1

3a

Peties dalis

1

3b

Raktikauliai

2

3c

Elastingas laidas

2

3d

Peties dangtelis iš putplasčio

1

4

Krūtinės ląsta

1

4a

Stuburo krūtininė dalis

1

4b

Užpakalinė plokštė (išlenkta)

1

4c

Šonkaulio modulis

3

4d

Minkštuosius audinius imituojančia danga aptrauktas šonkaulio lankas

3

4e

Stūmoklio ir cilindro įtaisas

3

4f

Slopintuvas

3

4g

Standi slopintuvo spyruoklė

3

4h

Reguliavimo spyruoklė

3

4i

Poslinkio daviklis

3

4j

Dinamometrinis daviklis T12 arba pakaitinis dinamometrinis daviklis

1

5

Ranka

2

6

Stuburo juosmeninė dalis

1

7

Pilvas

1

7a

Centrinis liejinys

1

7b

Minkštuosius audinius imituojanti danga

1

7c

Jėgos daviklis

3

8

Dubuo

1

8a

Kryžkaulio blokas

1

8b

Klubakauliai

2

8c

Klubo sąnario įrenginys

2

8d

Minkštuosius audinius imituojanti danga

1

8e

Taško H putplasčio blokas

2

8f

Jėgos daviklis arba pakaitas

1

9

Koja

2

10

Kostiumas

1

3.   MANEKENO SURINKIMAS

3.1.   Galva–kaklas

3.1.1.   Montuojant kaklą, pusrutulio pavidalo varžtai turi būti užsukami 10 Nm jėga.

3.1.2.   Galvos ir viršutinės kaklo dalies dinamometrinis daviklis prie galvos ir kaklo jungties plokštelės pritvirtinamas keturiais varžtais.

3.1.3.   Kaklo ir krūtinės jungties plokštelė prie kaklo laikiklio pritvirtinama keturiais varžtais.

3.2.   Kaklas–petys–krūtinės ląsta

3.2.1.   Kaklo laikiklis prie peties bloko pritvirtinamas keturiais varžtais.

3.2.2.   Peties blokas prie stuburo krūtininės dalies viršutinio paviršiaus pritvirtinamas trimis varžtais.

3.3.   Petys–ranka

3.3.1.   Rankos prie raktikaulių tvirtinamos varžtu ir ašiniu guoliu. Varžtas turi būti priveržiamas tiek, kad rankos laikymo jėga būtų 1–2 g.

3.4.   Krūtinės ląsta–stuburo juosmeninė dalis–pilvas

3.4.1.   Šonkaulių modulių montavimo krūtinės ląstoje kryptis priklauso nuo smūgio pusės.

3.4.2.   Stuburo juosmeninės dalies siejiklis prie dinamometrinio daviklio T12 arba dinamometrinio daviklio pakaito dviem varžtais pritaisomas stuburo krūtininės dalies apatinėje dalyje.

3.4.3.   Stuburo juosmeninės dalies siejiklis prie stuburo juosmeninės dalies viršutinės plokštelės pritvirtinamas keturiais varžtais.

3.4.4.   Centrinio pilvo liejinio tvirtinimo jungė suspaudžiama tarp stuburo juosmeninės dalies siejiklio ir stuburo juosmeninės dalies viršutinės plokštelės.

3.4.5.   Pilvo jėgos daviklių vieta priklauso nuo smūgio pusės.

3.5.   Stuburo juosmeninė dalis–dubuo–kojos

3.5.1.   Stuburo juosmeninė dalis prie kryžkaulio bloko dengiamosios plokštelės pritvirtinama trimis varžtais. Kai naudojamas stuburo juosmeninės dalies apatinės dalies dinamometrinis daviklis, reikalingi keturi varžtai.

3.5.2.   Stuburo juosmeninės dalies apatinė plokštelė prie dubens kryžkaulio bloko pritvirtinama trimis varžtais.

3.5.3.   Kojos prie dubens viršutinio šlaunikaulio laikiklio ir klubo sąnario įrenginio pritvirtinamos varžtu.

3.5.4.   Kelių ir kulkšnių sąnarius galima reguliuoti, kad būtų gauta 1–2 g laikymo jėga.

4.   PAGRINDINĖS CHARAKTERISTIKOS

4.1.   Masė

4.1.1.   Pagrindinių manekeno sudedamųjų dalių masė pateikta šio priedo 2 lentelėje.

2 lentelė

Manekeno sudedamųjų dalių masė

| Sudedamoji dalis
  (kūno dalis) | Masė
  (kg) | Leidžiamasis nuokrypis
  ± (kg) | Pagrindinis turinys |
| --- | --- | --- | --- |
| Galva | 4,0 | 0,2 | Visas galvos įrenginys, įskaitant trimatį pagreičio matuoklį ir viršutinės kaklo dalies dinamometrinį daviklį arba pakaitinį daviklį |
| Kaklas | 1,0 | 0,05 | Kaklas, išskyrus kaklo laikiklį |
| Krūtinės ląsta | 22,4 | 1,0 | Kaklo laikiklis, peties dangtelis, pečių sąranka, rankų tvirtinimo varžtai, stuburo dalis, galinė juosmens plokštelė, šonkaulių moduliai, šonkaulių deformacijos davikliai, juosmens užpakalinės plokštės dinamometrinis daviklis arba pakaitinis daviklis, dinamometrinis daviklis T12 arba pakaitas, centrinis pilvo liejinys, pilvo jėgos davikliai, 2/3 kostiumo |
| Ranka (kiekviena) | 1,3 | 0,1 | Žastas, įskaitant žasto padėties nustatymo plokštelę (kiekvienas) |
| Pilvas ir stuburo juosmeninė dalis | 5,0 | 0,25 | Minkštuosius audinius imituojanti pilvo danga ir stuburo juosmeninė dalis |
| Dubuo | 12,0 | 0,6 | Kryžkaulio blokas, stuburo juosmeninės dalies montavimo plokštelė, klubų šarnyrinės jungtys, viršutiniai šlaunikaulių laikikliai, klubakauliai, gaktikaulį veikiančios jėgos daviklis, minkštuosius dubens audinius imituojanti danga, 1/3 kostiumo |
| Koja (kiekviena) | 12,7 | 0,6 | Pėda, blauzda ir šlaunis bei minkštuosius audinius imituojanti danga iki jungties su viršutiniu šlaunikauliu (kiekviena) |
| Visas manekenas | 72,0 | 1,2 | |

Sudedamoji dalis

(kūno dalis)

Masė

(kg)

Leidžiamasis nuokrypis

± (kg)

Pagrindinis turinys

Galva

4,0

0,2

Visas galvos įrenginys, įskaitant trimatį pagreičio matuoklį ir viršutinės kaklo dalies dinamometrinį daviklį arba pakaitinį daviklį

Kaklas

1,0

0,05

Kaklas, išskyrus kaklo laikiklį

Krūtinės ląsta

22,4

1,0

Kaklo laikiklis, peties dangtelis, pečių sąranka, rankų tvirtinimo varžtai, stuburo dalis, galinė juosmens plokštelė, šonkaulių moduliai, šonkaulių deformacijos davikliai, juosmens užpakalinės plokštės dinamometrinis daviklis arba pakaitinis daviklis, dinamometrinis daviklis T12 arba pakaitas, centrinis pilvo liejinys, pilvo jėgos davikliai, 2/3 kostiumo

Ranka (kiekviena)

1,3

0,1

Žastas, įskaitant žasto padėties nustatymo plokštelę (kiekvienas)

Pilvas ir stuburo juosmeninė dalis

5,0

0,25

Minkštuosius audinius imituojanti pilvo danga ir stuburo juosmeninė dalis

Dubuo

12,0

0,6

Kryžkaulio blokas, stuburo juosmeninės dalies montavimo plokštelė, klubų šarnyrinės jungtys, viršutiniai šlaunikaulių laikikliai, klubakauliai, gaktikaulį veikiančios jėgos daviklis, minkštuosius dubens audinius imituojanti danga, 1/3 kostiumo

Koja (kiekviena)

12,7

0,6

Pėda, blauzda ir šlaunis bei minkštuosius audinius imituojanti danga iki jungties su viršutiniu šlaunikauliu (kiekviena)

Visas manekenas

72,0

1,2

4.2.   Pagrindiniai matmenys

4.2.1.   Pagrindiniai šoninio susidūrimo bandymams naudojamo manekeno (įskaitant kostiumą) matmenys, remiantis šio priedo 2 paveikslu, pateikti šio priedo 3 lentelėje.

Matmenys nustatyti manekenui esant be kostiumo.

2 paveikslas

Pagrindiniai manekeno matmenys

(Žr. 3 lentelę)

3 lentelė

Pagrindiniai manekeno matmenys

| Nr. | Parametras | Matmuo (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sėdinčio manekeno aukštis | 909 ± 9 |
| 2 | Atstumas nuo sėdynės iki peties sąnario | 565 ± 7 |
| 3 | Atstumas nuo sėdynės iki stuburo krūtininės dalies apatinio priekinio paviršiaus | 351 ± 5 |
| 4 | Atstumas nuo sėdynės iki klubo sąnario (varžto vidurys) | 100 ± 3 |
| 5 | Atstumas nuo padų iki sėdynės, sėdint | 442 ± 9 |
| 6 | Galvos plotis | 155 ± 3 |
| 7 | Pečių/rankų plotis | 470 ± 9 |
| 8 | Krūtinės ląstos plotis | 327 ± 5 |
| 9 | Pilvo plotis | 290 ± 5 |
| 10 | Dubens plotis | 355 ± 5 |
| 11 | Galvos storis | 201 ± 5 |
| 12 | Krūtinės ląstos storis | 276 ± 5 |
| 13 | Pilvo storis | 199 ± 5 |
| 14 | Dubens storis | 240 ± 5 |
| 15 | Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki klubo sąnario (varžto centras) | 155 ± 5 |
| 16 | Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki kelio priekio | 606 ± 9 |

Nr.

Parametras

Matmuo (mm)

1

Sėdinčio manekeno aukštis

909 ± 9

2

Atstumas nuo sėdynės iki peties sąnario

565 ± 7

3

Atstumas nuo sėdynės iki stuburo krūtininės dalies apatinio priekinio paviršiaus

351 ± 5

4

Atstumas nuo sėdynės iki klubo sąnario (varžto vidurys)

100 ± 3

5

Atstumas nuo padų iki sėdynės, sėdint

442 ± 9

6

Galvos plotis

155 ± 3

7

Pečių/rankų plotis

470 ± 9

8

Krūtinės ląstos plotis

327 ± 5

9

Pilvo plotis

290 ± 5

10

Dubens plotis

355 ± 5

11

Galvos storis

201 ± 5

12

Krūtinės ląstos storis

276 ± 5

13

Pilvo storis

199 ± 5

14

Dubens storis

240 ± 5

15

Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki klubo sąnario (varžto centras)

155 ± 5

16

Atstumas nuo galinės sėdynės dalies iki kelio priekio

606 ± 9

5.   MANEKENO SERTIFIKAVIMAS

5.1.   Susidūrimo pusė

5.1.1.   Atsižvelgiant į transporto priemonės pusę, kuri bus veikiama smūgio metu, turėtų būti sertifikuojamos kairiosios arba dešiniosios manekeno pusės sudedamosios dalys.

5.1.2.   Manekeno konfigūracija šonkaulių modulių montavimo krypties atžvilgiu ir pilvo jėgos daviklių atžvilgiu turi būti pritaikyta pagal smūgio pusę.

5.2.   Prietaisai

5.2.1.   Visa matavimo įranga turi būti sukalibruota pagal šio priedo 1.1 punkte nurodytus reikalavimus.

5.2.2.   Visi matavimo įrangos kanalai turi atitikti standarto ISO 6487:2000 arba SAE J211 (1995 m. kovo mėn.) duomenų kanalo registravimo specifikacijas.

5.2.3.   Mažiausias kanalų skaičius, reikalingas pagal šiuos reikalavimus, yra 10:

| | galvos pagreičiai (3), |
| --- | --- |

galvos pagreičiai (3),

| | krūtinės ląstos šonkaulių poslinkiai (3), |
| --- | --- |

krūtinės ląstos šonkaulių poslinkiai (3),

| | pilvo apkrovos (3) bei |
| --- | --- |

pilvo apkrovos (3) bei

| | gaktikaulio apkrova (1). |
| --- | --- |

gaktikaulio apkrova (1).

5.2.4.   Papildomai galima naudoti šiuos pasirinktinius įrangos kanalus (38):

| | viršutinės kaklo dalies apkrovos (6), |
| --- | --- |

viršutinės kaklo dalies apkrovos (6),

| | apatinės kaklo dalies apkrovos (6), |
| --- | --- |

apatinės kaklo dalies apkrovos (6),

| | raktikaulių apkrovos (3), |
| --- | --- |

raktikaulių apkrovos (3),

| | liemens užpakalinės plokštės apkrovos (4), |
| --- | --- |

liemens užpakalinės plokštės apkrovos (4),

| | T1 pagreičiai (3), |
| --- | --- |

T1 pagreičiai (3),

| | T12 pagreičiai (3), |
| --- | --- |

T12 pagreičiai (3),

| | šonkaulių pagreičiai (6, po du kiekvienam šonkauliui), |
| --- | --- |

šonkaulių pagreičiai (6, po du kiekvienam šonkauliui),

| | T12 stuburo apkrovos (4), |
| --- | --- |

T12 stuburo apkrovos (4),

| | apatinės juosmens dalies apkrovos (3), |
| --- | --- |

apatinės juosmens dalies apkrovos (3),

| | dubens pagreičiai (3) bei |
| --- | --- |

dubens pagreičiai (3) bei

| | šlaunikaulio apkrovos (6). |
| --- | --- |

šlaunikaulio apkrovos (6).

Papildomai galima naudoti šiuos keturis pasirinktinius padėties indikatoriaus kanalus:

| | krūtinės ląstos sukimasis (2) bei |
| --- | --- |

krūtinės ląstos sukimasis (2) bei

| | dubens sukimasis (2). |
| --- | --- |

dubens sukimasis (2).

5.3.   Apžiūra

5.3.1.   Turėtų būti patikrinta, ar neapgadintos sudedamosios manekeno dalys, ir prireikus pakeistos prieš atliekant sertifikavimo bandymą.

5.4.   Bendrasis pasirengimas bandymui

5.4.1.   Šio priedo 3 paveiksle parodytas pasirengimas visiems su šoninio susidūrimo bandymams naudojamu manekenu daromiems sertifikavimo bandymams.

5.4.2.   Pasirengimo sertifikavimo bandymui ir bandymo procedūros turi atitikti 1.1 punkte nurodytų dokumentų specifikacijas ir reikalavimus.

5.4.3.   Atliekant bandymus su galva, kaklu, krūtinės ląsta ir stuburo juosmenine dalimi, naudojamos papildomos manekeno įtaisų sąrankos.

5.4.4.   Atliekant bandymus su pečiais, pilvu ir dubeniu, naudojamas iki galo surinktas manekenas (be kostiumo, batų ir apatinių drabužių). Atliekant šiuos bandymus, manekenas įtaisomas ant lygaus paviršiaus, ant kurio patiesiami du 2 mm storio arba plonesni politetrefluoreteno (PTFE) lakštai.

5.4.5.   Visos dalys, kurios turi būti sertifikuojamos, prieš bandymą bent keturias valandas turėtų būti laikomos bandymo patalpoje, kurios temperatūra yra 18–22 °C (imtinai), o santykinė drėgmė yra 10–70 proc. (imtinai).

5.4.6.   Tarp dviejų tos pačios dalies sertifikavimo bandymų turėtų būti daromas bent 30 minučių tarpas.

5.5.   Galva

5.5.1.   Per sertifikavimo bandymą papildoma galvos įtaiso sąranka, įskaitant viršutinės kaklo dalies pakaitinį dinamometrinį daviklį, iš 200 ± 1 mm aukščio numetama ant lygaus tvirto smūginio paviršiaus.

5.5.2.   Kampas tarp smūginio paviršiaus ir vidurinės sagitalinės galvos plokštumos yra 35 ± 1°; tada smūgį patiria viršutinė galvos dalis (tai atliekama su diržais arba galvos metimo atraminiu laikikliu, kurio masė – 0,075 ± 0,005 kg).

5.5.3.   Didžiausias atstojamasis galvos pagreitis, filtruotas naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 1 000, turėtų būti 100–150 g (imtinai).

5.5.4.   Galvos charakteristikas, kad atitiktų reikalavimus, galima reguliuoti keičiant odos ir kaukolės sąsajos trinties charakteristikas (pvz., sutepant talko milteliais arba papurškiant politetrafluoretenu (PTEE)).

5.6.   Kaklas

5.6.1.   Kaklo ir galvos jungtis pritvirtinama prie specialios simetrinės sertifikavimo galvos formos, kurios masė – 3,9 ± 0,05 kg (žr. 6 pav.), naudojant 12 mm storio sąsajos plokštelę, kurios masė – 0,205 ± 0,05 kg.

5.6.2.   Galvos forma ir kaklas, apversti apačia į viršų, pritvirtinami prie kaklo lankstymosi švytuoklės (2), kad sistema galėtų švytuoti į šonus.

5.6.3.   Kaklo lankstymosi švytuoklėje pagal kaklo švytuoklės specifikacijas (žr. 5 pav.) yra įtaisytas vienašis pagreičio matuoklis.

5.6.4.   Kaklo švytuoklė turėtų būti paleidžiama kristi iš aukščio, kuris parenkamas taip, kad švytuoklės pagreičio matuoklio įrengimo vietoje išmatuotas susidūrimo greitis būtų 3,4 ± 0,1 m/s.

5.6.5.   Tam tikru įtaisu kaklo švytuoklė lėtinama taip, kad jos greitis nuo smūgio metu pasiekto greičio sumažėtų iki nulio (3), kaip aprašyta kaklo švytuoklės specifikacijoje (žr. 5 pav.), ir kad greičio pokyčio ir laiko diagrama patektų į šio priedo 7 paveiksle ir 4 lentelėje nurodytas ribas. Visi kanalai registruojami pagal standarto ISO 6487:2000 arba SAE J211 (1995 m. kovo mėn.) duomenų kanalo registravimo specifikaciją ir filtruojami naudojant standarto ISO 6487:2000 ar SAE J211:1995 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) skaitmeninius filtrus, kurių indeksas yra 180. Švytuoklės lėtėjimo pagreitis turi būti filtruojamas naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 60, arba laikantis standarto SAE J211:1995 CFC 60.

4 lentelė

Švytuoklės greičio pokytis. Laiko ribos, taikomos kaklo sertifikavimo bandymui

| Viršutinė riba Laikas (s) | Greitis (m/s) | Apatinė riba Laikas (s) | Greitis (m/s) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,001 | 0,0 | 0 | – 0,05 |
| 0,003 | – 0,25 | 0,0025 | – 0,375 |
| 0,014 | – 3,2 | 0,0135 | – 3,7 |
| | | 0,017 | – 3,7 |

Viršutinė riba Laikas (s)

Greitis (m/s)

Apatinė riba Laikas (s)

Greitis (m/s)

0,001

0,0

0

– 0,05

0,003

– 0,25

0,0025

– 0,375

0,014

– 3,2

0,0135

– 3,7

0,017

– 3,7

5.6.6.   Didžiausias galvos formos palenkimo kampas, atsižvelgiant į švytuoklę (dθA + dθC kampas, 6 pav.), turėtų būti 49–59° (imtinai); jis turėtų būti pasiektas tarp 54 ir 66 ms (imtinai).

5.6.7.   Didžiausias galvos formos sunkio centro poslinkis, matuojant dθA ir dθB kampuose (žr. 6 pav.), turėtų būti: priekinis švytuoklės pagrindo kampas dθA tarp 32–37° (imtinai) pasiekiamas tarp 53 ir 63 ms (imtinai), o galinio švytuoklės pagrindo kampas dθB nuo 0,81* (dθA kampas) +1,75 ir 0,81* (dθA kampas) +4,25° (imtinai) pasiekiamas tarp 54 ir 64 ms (imtinai).

5.6.8.   Kaklo charakteristikas galima reguliuoti aštuonis apskritus slopintuvus pakeitus kitais slopintuvais, kurių medžiagos kietumas pagal Šorą skiriasi.

5.7.   Petys

5.7.1.   Elastingo laido ilgis turėtų būti sureguliuotas taip, kad norint raktikaulį pastumti į priekį, raktikaulio judėjimo plokštumoje 4 ± 1 mm atstumu nuo išorinio raktikaulio krašto judėjimo į priekį kryptimi reikėtų taikyti 27,5–32,5 N (imtinai) jėgą.

5.7.2.   Manekenas pasodinamas ant lygaus, horizontalaus, tvirto paviršiaus (neatremiant jo nugaros). Krūtinės ląsta nustatoma vertikaliai, o rankos nustatomos 40 ± 2° kampu į priekį nuo vertikalės. Kojos nustatomos horizontaliai.

5.7.3.   Smogtuvas – 23,4 ± 0,2 kg masės ir 152,4 ± 0,25 mm skersmens švytuoklė, kurios spindulys yra 12,7 mm (4). Smogtuvas prie standžių vyrių pritaisomas keturiais laidais, smogtuvo centrinė linija turi būti bent 3,5 m atstumu žemiau standžių vyrių (žr. 4 pav.).

5.7.4.   Ant smogtuvo ašies įrengiamas smūgio kryptimi veikiantis pagreičio matuoklis.

5.7.5.   Smogtuvas 4,3 ± 0,1 m/s greičiu turi laisvai kristi ant manekeno peties.

5.7.6.   Smūgio kryptis yra statmena priekinei ir galinei manekeno ašims, o smogtuvo ašis sutampa su žasto sukimosi ašimi.

5.7.7.   Didžiausias atstojamasis smogtuvo pagreitis, filtruotas naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 180, turėtų būti 7,5–10,5 g (imtinai).

5.8.   Rankos

5.8.1.   Jokia rankoms taikytina dinaminio sertifikavimo metodika nenustatyta.

5.9.   Krūtinės ląsta

5.9.1.   Kiekvienas šonkaulio modulis sertifikuojamas atskirai.

5.9.2.   Šonkaulio modulis į smūginio bandymo stendą įstatomas vertikaliai, o šonkaulio cilindras tvirtai prispaudžiamas prie įrenginio.

5.9.3.   Smogtuvas – tai laisvai krintantis 7,78 ± 0,01 kg svarmuo plokščia priekine dalimi, kurio skersmuo 150 ± 2 mm.

5.9.4.   Centrinė smogtuvo linija turėtų sutapti su centrine šonkaulio valdymo sistemos linija.

5.9.5.   Smūgio stiprumas nustatomas pasirinkus 815, 204 ir 459 mm metimo aukščius. Esant šiems metimo aukščiams, atitinkamai pasiekiamas maždaug 4, 2 ir 3 m/s greitis. Smūginio metimo aukščiai turėtų būti taikomi 1 proc. tikslumu.

5.9.6.   Šonkaulio poslinkis turėtų būti pamatuotas, pavyzdžiui, naudojant paties šonkaulio poslinkio daviklį.

5.9.7.   Šonkaulio sertifikavimo reikalavimai pateikti šio priedo 5 lentelėje.

5.9.8.   Šonkaulio modulio charakteristikas galima reguliuoti pakeičiant cilindre esančią reguliavimo spyruoklę kitokio standumo spyruokle.

5 lentelė

Viso šonkaulio modulio sertifikavimo reikalavimai

| Bandymo veiksmų seka | Metimo aukštis (tikslumas 1 %) | Mažiausias poslinkis (mm) | Didžiausias poslinkis (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 815 | 46,0 | 51,0 |
| 2 | 204 | 23,5 | 27,5 |
| 3 | 459 | 36,0 | 40,0 |

Bandymo veiksmų seka

Metimo aukštis (tikslumas 1 %)

Mažiausias poslinkis (mm)

Didžiausias poslinkis (mm)

1

815

46,0

51,0

2

204

23,5

27,5

3

459

36,0

40,0

5.10.   Stuburo juosmeninė dalis

5.10.1.   Stuburo juosmeninė dalis pritvirtinama prie specialios sertifikavimo galvos formos, kurios masė – 3,9 ± 0,05 kg (žr. 6 pav.); naudojama 12 mm storio sujungimo plokštė, kurios masė 0,205 ± 0,05 kg.

5.10.2.   Galvos forma ir stuburo juosmeninė dalis, apversti apačia į viršų, pritvirtinami prie kaklo lankstymosi švytuoklės (5), kad sistema galėtų švytuoti į šonus.

5.10.3.   Kaklo švytuoklėje pagal kaklo švytuoklės specifikaciją (žr. 5 pav.) yra įtaisytas vienašis pagreičio matuoklis.

5.10.4.   Kaklo švytuoklė turėtų būti paleidžiama kristi iš aukščio, kuris parenkamas taip, kad švytuoklės pagreičio matuoklio įrengimo vietoje išmatuotas greitis smūgio metu būtų 6,05 ± 0,1 m/s.

5.10.5.   Tam tikru įtaisu kaklo švytuoklė lėtinama taip, kad jos greitis nuo smūgio metu pasiekto greičio sumažėtų iki nulio (6), kaip pateikta kaklo švytuoklės specifikacijoje (žr. 5 pav.), ir kad greičio pokyčio ir laiko diagrama patektų į šio priedo 8 paveiksle ir 6 lentelėje nurodytas ribas. Visi kanalai registruojami pagal standarto ISO 6487:2000 arba SAE J211 (1995 m. kovo mėn.) duomenų kanalo registravimo specifikaciją ir filtruojami naudojant standarto ISO 6487:2000 ar SAE J211:1995 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) skaitmeninius filtrus, kurių indeksas yra 180. Švytuoklės lėtėjimo pagreitis turi būti filtruojamas naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 60, arba laikantis standarto SAE J211:1995 CFC 60.

6 lentelė

Švytuoklės greičio pokytis. Stuburo juosmeninės dalies sertifikavimo bandymo laiko ribos

| Laikas [s] viršutinė riba | Greitis [m/s] | Laikas [s] apatinė riba | Greitis [m/s] |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,001 | 0,0 | 0 | – 0,05 |
| 0,0037 | – 0,2397 | 0,0027 | – 0,425 |
| 0,027 | – 5,8 | 0,0245 | – 6,5 |
| | | 0,03 | – 6,5 |

Laikas [s] viršutinė riba

Greitis [m/s]

Laikas [s] apatinė riba

Greitis [m/s]

0,001

0,0

0

– 0,05

0,0037

– 0,2397

0,0027

– 0,425

0,027

– 5,8

0,0245

– 6,5

0,03

– 6,5

5.10.6.   Didžiausias galvos palenkimo kampas švytuoklės atžvilgiu (kampas dθA + dθC, 6 pav.) turėtų būti nuo 45 iki 55° (imtinai) ir turėtų būti pasiekiamas tarp 39,0 ir 53,0 ms (imtinai).

5.10.7.   Didžiausias galvos formos sunkio centro poslinkis, matuojant dθA ir dθB kampuose (žr. 6 pav.), turėtų būti: priekinis švytuoklės pagrindo kampas dθA nuo 31 iki 35° (imtinai) pasiekiamas tarp 44 ir 52 ms (imtinai), o galinio švytuoklės pagrindo kampas dθB nuo 0,8* (dθA kampas) + 2,00 ir 0,8* (dθA kampas) + 4,50° (imtinai) pasiekiamas tarp 44 ir 52 ms (imtinai).

5.10.8.   Stuburo juosmeninės dalies charakteristikas galima reguliuoti keičiant stuburo kabelio įtempimą.

5.11.   Pilvas

5.11.1.   Manekenas pasodinamas ant lygaus, horizontalaus, tvirto paviršiaus (neatremiant jo nugaros). Krūtinės ląsta nustatoma vertikaliai, o rankos ir kojos – horizontaliai.

5.11.2.   Smogtuvas – 23,4 ± 0,2 kg masės ir 152,4 ± 0,25 mm skersmens švytuoklė, kurios spindulys yra 12,7 mm (7). Smogtuvas prie standžių vyrių pritaisomas aštuoniais laidais, smogtuvo centrinė linija turi būti bent 3,5 m atstumu žemiau standžių vyrių (žr. 4 pav.).

5.11.3.   Ant smogtuvo ašies įrengiamas smūgio kryptimi veikiantis pagreičio matuoklis.

5.11.4.   Švytuoklėje yra horizontalus 1,0 ± 0,01 kg svorio „porankinis“ priekinis smogtuvo paviršius. Bendra smogtuvo masė su porankiniu paviršiumi – 24,4 ± 0,21 kg. Standaus porankio aukštis yra 70 ± 1 mm, plotis yra 150 ± 1 mm; porankis į pilvą turėtų įsispausti bent 60 mm. Centrinė švytuoklės linija sutampa su porankio centru.

5.11.5.   Smogtuvas 4,0 ± 0,1 m/s susidūrimo greičiu turėtų laisvai kristi ant manekeno pilvo.

5.11.6.   Smūgio kryptis statmena priekinei ir galinei manekeno ašims, o smogtuvo ašis sutampa su vidurinio veikiančios pilvo jėgos daviklio centru.

5.11.7.   Didžiausia smogtuvo jėga, kurią jis įgauna veikiamas smogtuvo pagreičio, filtruoto naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 180, ir padauginto iš smogtuvo (porankio) masės, turėtų būti 4,0–4,8 kN (imtinai), pasiekiama tarp 10,6 ir 13,0 ms (imtinai).

5.11.8.   Trijų pilvą veikiančios jėgos daviklių nubrėžtos jėgos ir laiko diagramos turi būti sudėtos ir filtruojamos naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 600. Didžiausia tos sumos jėga turėtų būti 2,2–2,7 kN (imtinai), pasiekiama tarp 10,0 ir 12,3 ms.

5.12.   Dubuo

5.12.1.   Manekenas pasodinamas ant lygaus, horizontalaus, tvirto paviršiaus (neatremiant jo nugaros). Krūtinės ląsta nustatoma vertikaliai, o rankos ir kojos – horizontaliai.

5.12.2.   Smogtuvas – 23,4 ± 0,2 kg masės ir 152,4 ± 0,25 mm skersmens švytuoklė, kurios spindulys yra 12,7 mm (8). Smogtuvas prie standžių vyrių pritaisomas aštuoniais laidais, smogtuvo centrinė linija turi būti bent 3,5 m atstumu žemiau standžių vyrių (žr. 4 pav.).

5.12.3.   Ant smogtuvo ašies įrengiamas smūgio kryptimi veikiantis pagreičio matuoklis.

5.12.4.   Smogtuvas 4,3 ± 0,1 m/s greičiu turėtų laisvai kristi ant manekeno dubens.

5.12.5.   Smūgio kryptis statmena priekinei ir galinei manekeno ašims, o smogtuvo ašis sutampa su taško H užpakalinės plokštės centru.

5.12.6.   Didžiausia smogtuvo jėga, kurią jis įgauna veikiamas smogtuvo pagreičio, filtruoto naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasės (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 180, ir padauginto iš smogtuvo (porankio) masės, turėtų būti 4,4–5,4 kN (imtinai), pasiekiama tarp 10,3 ir 15,5 ms (imtinai).

5.12.7.   Gaktikaulį veikianti jėga, filtruota naudojant standarto ISO 6487:2000 duomenų perdavimo kanalo dažnio klasę (CFC) filtrus, kurių indeksas yra 600, turėtų būti 1,04–1,64 kN, pasiekiama tarp 9,9 ir 15,9 ms (imtinai).

5.13.   Kojos

5.13.1.   Nenustatyta jokia kojoms taikytina dinaminio sertifikavimo metodika.

3 paveikslas

Manekeno parengimo sertifikavimo bandymui apžvalga

4 paveikslas

23,4 kg švytuoklės smogtuvo pakaba

| Kairėje: | keturių laidų pakaba (pašalinti susikryžiuojantys laidai) |
| --- | --- |
| Dešinėje: | aštuonių laidų pakaba |

Kairėje:

keturių laidų pakaba (pašalinti susikryžiuojantys laidai)

Dešinėje:

aštuonių laidų pakaba

5 paveikslas

Švytuoklės lėtėjimo ir laiko ribos atliekant kaklo sertifikavimo bandymą

6 paveikslas

Švytuoklės lėtėjimo ir laiko ribos atliekant stuburo juosmeninės dalies sertifikavimo bandymą

7 paveikslas

Švytuoklės greičio pokytis ir laiko ribos atliekant kaklo sertifikavimo bandymą

8 paveikslas

Švytuoklės greičio pokytis ir laiko ribos atliekant stuburo juosmeninės dalies sertifikavimo bandymą

---

(1)  Manekenas atitinka ES-2 manekeno specifikacijas. Techninio brėžinio turinio numeris: Nr. E-AA-DRAWING-LIST-7-25-032, 2003 m. liepos 25 d. Visas ES-2 techninių brėžinių rinkinys ir ES-2 naudotojo vadovas saugomas Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijoje (JTEEK), Palais des Nations, Ženeva, Šveicarija, jį galima gauti sekretoriate.

(2)  Kaklo švytuoklė atitinka Jungtinių Valstijų Federalinių taisyklių kodeksą (49 CFR. V skyriaus 572.33 dalį (10-1-00 leidimas) (taip pat žr. 5 pav.).

(3)  Rekomenduojama naudoti 3 mm (5 colių) korytą aliuminį (žr. 5 pav.).

(4)  Švytuoklė atitinka Jungtinių Valstijų Federalinių taisyklių kodekso 49 CFR V skyriaus 572.36 dalies a punktą (10-1-00 leidimas) (taip pat žr. 4 pav.).

(5)  Kaklo švytuoklė atitinka Jungtinių Valstijų Federalinių taisyklių kodekso 49 CFR V skyriaus 572.33 dalį (10-1-00 leidimas) (taip pat žr. 5 pav.).

(6)  Rekomenduojama naudoti 6 colių korytą aliuminį (žr. 5 pav.).

(7)  Švytuoklė atitinka Jungtinių Valstijų Federalinių taisyklių kodekso 49 CFR V skyriaus 572.36 dalies a punktą (10-1-00 leidimas) (taip pat žr. 4 pav.).

(8)  Švytuoklė atitinka Jungtinių Valstijų Federalinių taisyklių kodekso 49 CFR V skyriaus 572.36 dalies a punktą (10-1-00 leidimas) (taip pat žr. 4 pav.).

---

7 PRIEDAS

ŠONINIO SUSIDŪRIMO BANDYMAMS NAUDOJAMO MANEKENO PARENGIMAS

1.   BENDRIEJI PRINCIPAI

1.1.   Šios taisyklės 6 priede aprašytas šoninio susidūrimo bandymams skirtas manekenas montuojamas laikantis nurodytos procedūros.

2.   MONTAVIMAS

2.1.   Kelių ir kulkšnių sąnariai nustatomi taip, kad išlaikytų horizontaliai ištiestą blauzdą ir pėdą (1–2 g nustatymas).

2.2.   Patikrinkite, ar manekenas pritaikytas norimai smūgio krypčiai.

2.3.   Manekenas aprengiamas jo formą atitinkančiais ir blauzdų vidurį siekiančiais aptemptais medvilniniais drabužiais, taip pat gali būti aprengtas formą atitinkančiais aptemptais medvilniniais trumparankoviais marškinėliais.

2.4.   Ant kiekvienos kojos turi būti užmautas batas.

2.5.   Manekenas pasodinamas ant smūgio pusėje esančios kraštinės priekinės sėdynės, kaip aprašyta šoninio susidūrimo bandymo specifikacijoje.

2.6.   Manekeno simetrijos plokštuma turi sutapti su nustatytos sėdimosios vietos vidurine vertikalia plokštuma.

2.7.   Manekeno dubuo turi būti nustatytas taip, kad manekeno taškus H kertanti šoninė linija būtų statmena išilginei vidurinei sėdynės plokštumai. Manekeno taškus H kertanti linija turi būti horizontali (didžiausias nuokrypis ±2°) (1).

Tinkama manekeno dubens padėtis tikrinama taško H manekeno taško H atžvilgiu, naudojant kiekvienoje ES-2 dubens pusėje užpakalinėse taško H plokštelėse esančias M3 angas. M3 angos nurodomos raidėmis „Hm“. „Hm“ padėtis turėtų būti apskritime, kurio spindulys 10 mm, aplink taško H manekeno tašką H.

Tinkama manekeno dubens padėtis

2.8.   Viršutinė liemens dalis turi būti palenkta į priekį ir tada tvirtai prispausta prie sėdynės atlošo (žr. 1 pastabą). Manekeno pečiai turi būti iki galo atitraukti.

2.9.   Neatsižvelgiant į pasodinto manekeno padėtį, kampas tarp žasto ir liemens rankos atskaitos linijos abiejose pusėse turi būti 40 ± 5°. Liemens rankos atskaitos linija apibrėžiama kaip priekinį šonkaulių paviršių liečiančios plokštumos ir rankas turinčio manekeno išilginės vertikalios plokštumos kirtimosi taškas.

2.10.   Vairuotojo sėdynėje, nejudinant dubens ar liemens, dešinė manekeno pėda padedama ant nenuspausto akceleratoriaus pedalo, o kulnas lieka ant kėbulo grindų, patrauktas kaip galima toliau į priekį. Kairė pėda nustatoma statmenai blauzdai, o kulnas lieka ant kėbulo grindų toje pačioje šoninėje linijoje kaip dešinysis kulnas. Manekeno keliai nustatomi taip, kad išoriniai jų paviršiai nuo manekeno simetrijos plokštumos būtų 150 ± 10 mm atstumu. Jeigu įmanoma, atsižvelgiant į visus pirmiau minėtus apribojimus, manekeno šlaunys padedamos taip, kad liestų sėdynę.

2.11.   Kitose sėdynėse, nejudinant dubens ar liemens, manekeno kulnai ant kėbulo grindų pastatomi kuo toliau į priekį taip, jog sėdynė nebūtų spaudžiama daugiau, negu ją spaudžia kojos svoris. Manekeno keliai nustatomi taip, kad išoriniai jų paviršiai būtų 150 ± 10 mm atstumu nuo manekeno simetrijos plokštumos.

---

(1)  Manekeno krūtinės ląstoje ir dubenyje gali būti įtaisyti pakreipimo davikliai. Šie prietaisai gali padėti nustatyti norimą padėtį.

---

8 PRIEDAS

DALINIS BANDYMAS

1.   TIKSLAS

Šiais bandymais siekiama nustatyti, ar modifikuotai transporto priemonei, palyginti su transporto priemone, kurios tipas patvirtintas pagal šią taisyklę, būdingos bent jau tokios pačios (ar geresnės) energijos sugerties charakteristikos.

2.   PROCEDŪROS IR ĮRENGINIAI

2.1.   Referenciniai bandymai

2.1.1.   Naudojant tvirtinant transporto priemonės tipą išbandytas pirmines vidaus apdailos medžiagas, sumontuotas naujoje tvirtinamos transporto priemonės šoninėje konstrukcijoje, taip pat naudojant du skirtingus smogtuvus, atliekami du dinaminiai bandymai (1 pav.).

2.1.1.1.   3.1.1 punkte apibrėžtas galvos pavidalo smogtuvas 24,1 km/h greičiu turi smogti į tą vietą, į kurią transporto priemonei suteikiant patvirtinimą smogta EUROSID manekeno galva. Turi būti užregistruotas bandymo rezultatas ir apskaičiuotas galvos charakteristikų kriterijus. Tačiau šis bandymas neturi būti atliekamas, kai šios taisyklės 4 priede aprašytų bandymų metu: galva nepalietė nieko arba kai galva palietė tik lango stiklą, su sąlyga, kad langas padarytas ne iš beskeveldrio stiklo;

2.1.1.2.   3.2.1 punkte apibrėžtas žmogaus kūno pavidalo smogtuvas 24,1 km/h greičiu turi smogti į tą šoninę sritį, į kurią transporto priemonei suteikiant patvirtinimą smogė EUROSID manekeno petys, ranka ir krūtinė. Turi būti užregistruotas bandymo rezultatas ir apskaičiuotas galvos charakteristikų kriterijus.

2.2.   Patvirtinimo bandymas

2.2.1.   Naudojant patvirtintam tipui išplėsti pristatytas naujas vidaus apdailos medžiagas, sėdynę ir t. t., sumontuotas naujoje šoninėje transporto priemonės konstrukcijoje, 2.1.1.1 ir 2.1.1.2 punktuose nustatyti bandymai atliekami iš naujo, nauji rezultatai užregistruojami ir apskaičiuojamas galvos charakteristikų kriterijus.

2.2.1.1.   jeigu pagal abiejų patvirtinimo bandymų rezultatus apskaičiuotas galvos charakteristikų kriterijus mažesnis už referencinių bandymų (juos darant naudojamos pirminės vidaus apdailos medžiagos ir sėdynė, kurioms suteiktas tipo patvirtinimas) metu nustatytą galvos charakteristikų kriterijų, suteikiamas patvirtinto tipo išplėtimas;

2.2.1.2.   jeigu naujas galvos charakteristikų kriterijus didesnis už referencinių bandymų metu nustatytą galvos charakteristikų kriterijų, atliekamas naujas visos apimties bandymas (jo metu naudojamos pateiktos apdailos medžiagos, sėdynės ir kt.).

3.   BANDYMO ĮRANGA

3.1.   Galvos formos smogtuvas (2 pav.)

3.1.1.   Tas prietaisas – tai 6,8 kg masės tvirtas linijinis kreipiamasis smogtuvas. Jo smūgio paviršius – 165 mm skersmens pusrutulis.

3.1.2.   Galvos formoje turi būti įrengti du pagreičio matuokliai ir greičio matuoklis, galintys atlikti matavimus smūgio kryptimi.

3.2.   Žmogaus kūno pavidalo bloko smogtuvas (3 pav.)

3.2.1.   Tas prietaisas – tai 30 kg masės tvirtas linijinis kreipiamasis smogtuvas. Jo matmenys ir skersinė dalis pateikta 3 paveiksle.

3.2.2.   Žmogaus kūno pavidalo bloke turi būti įrengti du pagreičio matuokliai ir greičio matuoklis, galintys atlikti matavimus smūgio kryptimi.

---

9 PRIEDAS

BANDYMO PROCEDŪROS DĖL KELEIVIŲ APSAUGOS TRANSPORTO PRIEMONĖSE, VAROMOSE AUKŠTOS ĮTAMPOS ELEKTROS SROVE, IR NUTEKĖJUS ELEKTROLITAMS

Šiame priede aprašomos bandymų procedūros, kurių tikslas – įrodyti atitiktį elektros saugos reikalavimams, nustatytiems 5.3.7 punkte. Pvz., matavimai megaometru arba osciloskopu yra tinkama alternatyva toliau aprašomai izoliacijos varžos matavimo procedūrai. Šiuo atveju gali tekti išjungti transporto priemonėje sumontuotą izoliacijos varžos kontrolės sistemą.

Prieš atliekant transporto priemonės susidūrimo bandymą, išmatuojama ir užregistruojama aukštosios įtampos šynos įtampa (Vb) (žr. 1 pav.), siekiant patvirtinti, kad ji neviršija transporto priemonės gamintojo nurodytos darbinės transporto priemonės įtampos.

1.   BANDYMO SĄRANKA IR ĮRANGA

Jeigu naudojamas aukštosios įtampos atjungimo įtaisas, matavimai atliekami iš abiejų įtaiso pusių, įjungiant atjungimo įtaisą.

Tačiau jei aukštosios įtampos atjungiklis yra integruotas į ĮEKS arba energijos keitimo sistemą ir ĮEKS aukštosios įtampos šynos arba energijos keitimo sistemos apsaugos laipsnis susidūrimo bandymo metu yra IPXXB, matavimus galima atlikti tik nuo atjungimo įtaiso įsijungimo momento iki elektros apkrovų.

Šiam bandymui naudojamu voltmetru matuojamos nuolatinės srovės vertės, o jo vidinė varža turi būti ne mažesnė kaip 10 MΩ.

2.   KAI MATUOJAMA ĮTAMPA, GALI BŪTI TAIKOMI TOLIAU PATEIKTI NURODYMAI.

Po susidūrimo bandymo nustatomos aukštosios įtampos šynos įtampos vertės (Vb, V1, V2) (žr. 1 pav.).

Įtampos matavimai atliekami nuo bandymo praėjus ne mažiau kaip 5 sekundėms ir ne daugiau kaip 60 sekundžių.

Ši procedūra netaikoma, jeigu atliekant bandymą elektrinei transmisijai elektros energija nėra tiekiama.

1 paveikslas

Vb, V1, V2 matavimas

Image

3.   NEDIDELIŲ ELEKTROS ENERGIJOS SĄNAUDŲ VERTINIMO PROCEDŪRA

Prieš bandymą jungiklis S1 ir žinoma iškrovos varža Re sujungiami lygiagrečiai su atitinkamu kondensatoriumi (žr. 2 pav.).

Nuo smūgio praėjus ne mažiau kaip 5 sekundėms ir ne daugiau kaip 60 sekundžių, S1 jungiklis išjungiamas, tada išmatuojamos ir užregistruojamos Vb įtampos ir Ie srovės vertės. Vb įtampos ir Ie srovės sandaugos rezultatas integruojamas laike nuo jungiklio S1 išjungimo momento (tc) iki tos akimirkos, kai įtampos Vb vertė nukrinta žemiau aukštosios įtampos ribos esant 60 V nuolatinei įtampai (th). Gautas integralas lygus bendroms energijos (TE) sąnaudoms, matuojant džauliais.

| a) | Kai Vb vertė matuojama tuomet, kai nuo smūgio yra praėję 5–60 sekundžių, o X kondensatorių (Cx) talpą yra nurodęs gamintojas, bendros energijos sąnaudos (TE) apskaičiuojamos pagal šią formulę: |
| --- | --- |

a)

Formula

Kai Vb vertė matuojama tuomet, kai nuo smūgio yra praėję 5–60 sekundžių, o X kondensatorių (Cx) talpą yra nurodęs gamintojas, bendros energijos sąnaudos (TE) apskaičiuojamos pagal šią formulę:

| b) | TE = 0,5 × Cx × (Vb
  2 – 3 600)
  Kai V1, V2 vertės (žr. 1 pav.) matuojamos tuomet, kai nuo smūgio yra praėję 5–60 sekundžių, o Y kondensatorių (Cy1, Cy2) talpą yra nurodęs gamintojas, bendros energijos sąnaudos (TEy1, TEy2) apskaičiuojamos pagal šias formules: |
| --- | --- |

b)

TE = 0,5 × Cx × (Vb
  2 – 3 600)

Kai V1, V2 vertės (žr. 1 pav.) matuojamos tuomet, kai nuo smūgio yra praėję 5–60 sekundžių, o Y kondensatorių (Cy1, Cy2) talpą yra nurodęs gamintojas, bendros energijos sąnaudos (TEy1, TEy2) apskaičiuojamos pagal šias formules:

| c) | TEy1 = 0,5 × Cy1 × (V1
  2 – 3 600)
  TEy2 = 0,5 × Cy2 × (V2
  2 – 3 600)
  Ši procedūra netaikoma, jeigu atliekant bandymą elektrinei transmisijai elektros energija nėra tiekiama. |
| --- | --- |

c)

TEy1 = 0,5 × Cy1 × (V1
  2 – 3 600)

TEy2 = 0,5 × Cy2 × (V2
  2 – 3 600)

Ši procedūra netaikoma, jeigu atliekant bandymą elektrinei transmisijai elektros energija nėra tiekiama.

2 paveikslas

Pvz., X kondensatoriuose sukauptos aukštosios įtampos šynos energijos matavimas

Image

4.   FIZINĖ APSAUGA

Po transporto priemonės susidūrimo bandymo visos sudedamosios dalys prie aukštosios įtampos įrenginių nuimamos, išrenkamos arba pašalinamos nenaudojant įrankių. Visos likusios dalys laikomos fizinės apsaugos dalimi.

Elektros saugos vertinimo tikslais, šio priedo 1 priedėlio 1 paveiksle aprašytas sudurtinis bandomasis pirštas įkišamas į bet kokias fizinės apsaugos daliai priskiriamų dalių ertmes ar plyšius, taikant 10 N ± 10 proc. bandymo jėgą. Jeigu sudurtinis bandomasis pirštas įkišamas iš dalies ar visiškai į fizinės apsaugos daliai priskiriamas dalis, jis turi būti judinamas taip, kaip toliau aprašoma.

Iš pradžių bandomasis pirštas ištiesinamas, tada abi jo sąnaros palaipsniui vis smarkiau pasukiojamos jų tarpusavio ašių atžvilgiu ne didesniu kaip 90° kampu visomis įmanomomis kryptimis.

Vidinės elektros apsaugos pertvaros laikomos gaubto dalimi.

Jeigu taikoma, tarp sudurtinio bandomojo piršto ir įtampingųjų dalių elektros apsaugos pertvaros arba gaubto viduje esantis žemos įtampos maitinimo šaltinis (ne mažiau kaip 40 V ir ne daugiau kaip 50 V įtampos) turėtų būti nuosekliai sujungtas su tinkama lempute.

4.1.   Atitikties sąlygos

Atitikties 5.3.7.1.3 punkto reikalavimams laikomasi, jeigu šio priedo 1 priedėlio 1 paveiksle aprašytas sudurtinis bandomasis pirštas negali liestis su įtampingosiomis dalimis.

Prireikus galima naudoti veidrodį arba fibroskopą, siekiant patikrinti, ar sudurtinis bandomasis pirštas nesiliečia su aukštosios įtampos šyna.

Jeigu atitiktis šiam reikalavimui patvirtinama panaudojus signalinę grandinę tarp sudurtinio bandomojo piršto ir įtampingųjų dalių, lemputė neturi užsidegti.

5.   IZOLIACIJOS VARŽA

Izoliacijos varža tarp aukštosios įtampos šynos ir elektrinio pagrindo gali būti įrodoma matuojant arba matuojant ir apskaičiuojant.

Jeigu izoliacijos varža įrodoma matuojant, turėtų būti vadovaujamasi toliau pateikiamomis instrukcijomis.

| | Išmatuojama ir užregistruojama įtampa (Vb) tarp aukštosios įtampos šynos neigiamo ir teigiamo polių (žr. 1 pav.). |
| --- | --- |

Išmatuojama ir užregistruojama įtampa (Vb) tarp aukštosios įtampos šynos neigiamo ir teigiamo polių (žr. 1 pav.).

| | Išmatuojama ir užregistruojama įtampa (V1) tarp elektrinio pagrindo ir aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus (žr. 1 pav.). |
| --- | --- |

Išmatuojama ir užregistruojama įtampa (V1) tarp elektrinio pagrindo ir aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus (žr. 1 pav.).

| | Išmatuojama ir užregistruojama įtampa (V2) tarp elektrinio pagrindo ir aukštosios įtampos šynos teigiamo poliaus (žr. 1 pav.). |
| --- | --- |

Išmatuojama ir užregistruojama įtampa (V2) tarp elektrinio pagrindo ir aukštosios įtampos šynos teigiamo poliaus (žr. 1 pav.).

Jeigu V1 yra ne mažesnis nei V2, tarp aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus ir elektrinio pagrindo įterpiama žinoma standartinė varža (Ro). Įterpus Ro, išmatuojama įtampa (V1′) tarp aukštosios įtampos šynos neigiamo poliaus ir transporto priemonės elektrinio pagrindo (žr. 3 pav.). Elektros izoliacijos varža (Ri) apskaičiuojama pagal šią formulę:

Ri = Ro * (Vb/V1′ – Vb/V1) arba Ri = Ro * Vb * (1/V1′ – 1/V1)

Ri rezultatas (elektros izoliacijos varža omais, Ω) padalijamas iš aukštosios įtampos šynos darbinės įtampos voltais (V).

Ri (Ω/V) = Ri (Ω)/darbinė įtampa (V)

3 paveikslas

V1′ matavimas

Image

Jeigu V2 yra didesnis nei V1, tarp aukštosios įtampos šynos teigiamo poliaus ir elektrinio pagrindo įterpiama žinoma standartinė varža (Ro). Įterpus Ro, išmatuojama įtampa (V2′) tarp aukštosios įtampos šynos teigiamo poliaus ir elektrinio pagrindo (žr. 4 pav.)

Elektros izoliacijos varža (Ri) apskaičiuojama pagal šią formulę:

Ri = Ro * (Vb/V2′ – Vb/V2) arba Ri = Ro * Vb * (1/V2′ – 1/V2)

Ri rezultatas (elektros izoliacijos varža omais, Ω) padalijamas iš aukštosios įtampos šynos darbinės įtampos voltais (V).

Ri (Ω/V) = Ri (Ω)/darbinė įtampa (V)

Ri = Ro * (Vb/V2′ – Vb/V2) arba Ri = Ro * Vb * (1/V2′ – 1/V2)

4 paveikslas

V2′ matavimas

Image

Pastaba. Žinoma standartinė varža Ro (Ω) turėtų atitikti mažiausios reikalaujamos izoliacijos varžos (Ω/V) vertę, padaugintą iš 20 proc. didesnės ar mažesnės transporto priemonės darbinės įtampos (V). Ro nebūtinai turi tiksliai atitikti šią vertę, nes formulės taikomos bet kokiai Ro, tačiau šios srities Ro vertė turi būti tokia, kad atliekant įtampos matavimus skiriamoji geba būtų gera.

6.   ELEKTROLITŲ NUTEKĖJIMAS

Prireikus naudojama tinkama fizinės apsaugos dalies danga, kad po susidūrimo bandymo būtų galima patvirtinti bet kokį elektrolitų nutekėjimo iš ĮEKS atvejį.

Visais skysčių išsiliejimo atvejais laikoma, kad išsiliejo elektrolitai, nebent gamintojas turi galimybių atskirti skirtingus išsiliejusius skysčius.

7.   ĮEKS SANDARUMO ATITIKTIS NUSTATOMA APŽIŪROS BŪDU.

Priedėlis

SUDURTINIS BANDOMASIS PIRŠTAS (IPXXB LAIPSNIS)

Paveikslas

Sudurtinis bandomasis pirštas

Image

Medžiaga: metalas, jei nenurodyta kitaip

Linijiniai matmenys (mm).

Leidžiamieji nuokrypiai, taikomi matmenims, kuriems netaikomas specialus leidžiamasis nuokrypis:

| a) | kampams: 0/– 10° |
| --- | --- |

a)

kampams: 0/– 10°

| b) | linijiniams matmenims:






  i) | iki 25 mm: 0/– 0,05 mm |
| --- | --- | --- |

b)

linijiniams matmenims:

i)

iki 25 mm: 0/– 0,05 mm

| ii) | daugiau kaip 25 mm: ±0,2 mm |
| --- | --- |

ii)

daugiau kaip 25 mm: ±0,2 mm

Abi sąnaros turi judėti toje pačioje plokštumoje ir ta pačia kryptimi 90° kampu; leidžiamasis nuokrypis yra nuo 0 iki + 10°.

---