# Uradni list C 156/2015

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 156 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5812. maj 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 156

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5812. maj 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 156/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7599 – Apollo Management/Walz Group) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 156/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7570 – CaixaBank/BPI) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2015/C 156/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7599 – Apollo Management/Walz Group) (
  1
  )

1

1

2015/C 156/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7570 – CaixaBank/BPI) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2015/C 156/03 | Seznam imenovanj, ki jih je opravil Svet od januarja do julija 2015 (socialno področje) | 2 |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 156/04 | Menjalni tečaji eura | 7 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2015/C 156/03

Seznam imenovanj, ki jih je opravil Svet od januarja do julija 2015 (socialno področje)

2

Evropska komisija

2015/C 156/04

Menjalni tečaji eura

7

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 156/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7484 – Plastipak/APPE) (
  1
  ) | 8 |
| 2015/C 156/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business) (
  1
  ) | 9 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 156/07 | Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 10 |
| 2015/C 156/08 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 19 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2015/C 156/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7484 – Plastipak/APPE) (
  1
  )

1

8

2015/C 156/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business) (
  1
  )

1

9

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2015/C 156/07

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

10

2015/C 156/08

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 12.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 156/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7599 – Apollo Management/Walz Group)

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 156/01)

Komisija se je 6. maja 2015 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7599. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7599. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 12.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 156/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7570 – CaixaBank/BPI)

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 156/02)

Komisija se je 4. maja 2015 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7570. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7570. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 12.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 156/2

---

Seznam imenovanj, ki jih je opravil Svet

od januarja do julija 2015 (socialno področje)

(2015/C 156/03)

| Odbor | Konec mandata | Objava v UL | Oseba, ki se nadomesti | Odstop/imenovanje | Član/
  nadomestni član | Skupina | Država | Imenovana oseba | Matično telo | Sklep Sveta z dne |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Emanuela PROCOLI | odstop | nadomestna članica | vlada | Italija | Alessandra PERA | Ministero del lavoro e delle politiche sociali | 17.2.2015 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Esther LYNCH | odstop | nadomestna članica | sindikat | Irska | Frank VAUGHAN | Irish Congress of Trade Unions | 17.2.2015 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Maja BEJBRO ANDERSEN | odstop | nadomestna članica | delodajalci | Danska | Lena SØBY | Dansk Arbejdsgiverforening | 17.2.2015 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Karoline KLAKSVIG | odstop | nadomestna članica | delodajalci | Danska | Jens SKOVGAARD LAURITSEN | Dansk Arbejdsgiverforening | 17.2.2015 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Nerita ŠOT | odstop | nadomestna članica | vlada | Litva | Gintarė BUŽINSKAITĖ | Ministry of Social Security and Labour | 17.2.2015 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Karel PETRŽELKA | odstop | član | delodajalci | Češka | Jana MALÁ | Czech Association of Energy Sector Employers | 13.3.2015 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Lena TOCHTERMANN | odstop | članica | delodajalci | Združeno kraljestvo | Lena LEVY | Confederation of British Industry | 20.4.2015 |
| Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | Patrícia BORGES | odstop | članica | vlada | Portugalska | Francisco Xavier SOARES D’ALBERGARIA D’AGUIAR | Instituto do Emprego e da Formação Profissional | 2.3.2015 |
| Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | Ivana GUBEROVIĆ | odstop | članica | vlada | Hrvaška | Petar STRIŽAK | Ministry of Labour and Pension System | 9.3.2015 |
| Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | Marit RAIST | odstop | članica | vlada | Estonija | Siiri OTSMANN | Estonian Ministry of Social Affairs | 20.4.2015 |
| Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | Aleksandra GAVRILOVIĆ | odstop | nadomestna članica | vlada | Hrvaška | Ivana GUBEROVIĆ | Ministry of Labour and Pension System | 9.3.2015 |
| Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Elisabeth ZIMMERER | odstop | nadomestna članica | delodajalci | Avstrija | Martin BORG | Industriellenvereinigung | 9.3.2015 |
| Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Evelyn HALLIKA | odstop | članica | vlada | Estonija | Leili ZAGLMAYER | Ministry of Social Affairs of Estonia | 20.4.2015 |
| Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Inga PRONINA | odstop | nadomestna članica | vlada | Estonija | Katerin PEÄRNBERG | Ministry of Social Affairs of Estonia | 20.4.2015 |
| Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Christiane LABALME | odstop | članica | vlada | Francija | Séverine SALGADO | Direction de la sécutité sociale | 20.4.2015 |
| Upravni odbor Evropskega inštituta za enakost spolov | 31.5.2016 | C 151, 30.5.2013 | Romina BARTOLO | odstop | članica | vlada | Malta | Renee LAIVIERA | National Commission for the Promotion of Equality | 10.2.2015 |
| Upravni odbor Evropskega inštituta za enakost spolov | 31.5.2016 | C 151, 30.5.2013 | Renee LAIVIERA | odstop | nadomestna članica | vlada | Malta | Maria BORG FILLETTI | National Commission for the Promotion of Equality | 10.2.2015 |
| Upravni odbor Evropskega inštituta za enakost spolov | 31.5.2016 | C 151, 30.5.2013 | Monika KSIENIEWICZ | odstop | članica | vlada | Poljska | Sylwia SPUREK | Office of the Government Plenipotentiary for Equal Treatment | 10.2.2015 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Vítor Manuel Vicente COELHO | odstop | nadomestni član | sindikat | Portugalska | Sérgio Alexandrino MONTEIRO DO MONTE | UGT Portugal | 2.3.2015 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Andreas MYLONAS | odstop | član | vlada | Ciper | Marina IOANNOU - HASAPI | Ministry of Labour, Welfare and Social Insurance | 20.4.2015 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Luminița VINTILĂ | odstop | nadomestna članica | sindikat | Romunija | Cecilia GOSTIN | Confederatia Nationala Sindicala | 20.4.2015 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Valérie DELAHAYE-GUILLOCHEAU | odstop | članica | vlada | Francija | Olivier TOCHE | Service de la Direction générale du travail | 20.4.2015 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Heidi RØNNE MØLLER | odstop | nadomestna članica | sindikat | Danska | Maria BJERRE | The Danish Confederation of Trade Unions | 20.4.2015 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Karen ROIY | odstop | članica | delodajalci | Danska | Dorthe ANDERSEN | Confederation of Danish Employers - DA | 20.4.2015 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Ciaran DEVLIN | odstop | članica | vlada | Združeno kraljestvo | Mansi KONAR | Department for Business, Innovation and Skills
  BIS | 20.4.2015 |
| Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Emanuela PROCOLI | odstop | nadomestna članica | vlada | Italija | Alessandra PERA | Ministero del lavoro e delle politiche sociali | 17.2.2015 |
| Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Esther LYNCH | odstop | nadomestna članica | sindikat | Irska | Frank VAUGHAN | Irish Congress of Trade Unions | 17.2.2015 |
| Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Karel PETRŽELKA | odstop | član | delodajalci | Češka | Jana MALÁ | Češko združenje delodajalcev v energetskem sektorju | 13.3.2015 |
| Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Róbert MEITNER | odstop | član | delodajalci | Slovaška | Silvia SUROVÁ | Association of Chemical and Pharmaceutical Industry of the Slovak Republic | 20.4.2015 |
| Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Lena TOCHTERMANN | odstop | članica | delodajalci | Združeno kraljestvo | Lena LEVY | Confederation of British Industry | 20.4.2015 |

Odbor

Konec mandata

Objava v UL

Oseba, ki se nadomesti

Odstop/imenovanje

Član/

nadomestni član

Skupina

Država

Imenovana oseba

Matično telo

Sklep Sveta z dne

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Emanuela PROCOLI

odstop

nadomestna članica

vlada

Italija

Alessandra PERA

Ministero del lavoro e delle politiche sociali

17.2.2015

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Esther LYNCH

odstop

nadomestna članica

sindikat

Irska

Frank VAUGHAN

Irish Congress of Trade Unions

17.2.2015

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Maja BEJBRO ANDERSEN

odstop

nadomestna članica

delodajalci

Danska

Lena SØBY

Dansk Arbejdsgiverforening

17.2.2015

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Karoline KLAKSVIG

odstop

nadomestna članica

delodajalci

Danska

Jens SKOVGAARD LAURITSEN

Dansk Arbejdsgiverforening

17.2.2015

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Nerita ŠOT

odstop

nadomestna članica

vlada

Litva

Gintarė BUŽINSKAITĖ

Ministry of Social Security and Labour

17.2.2015

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Karel PETRŽELKA

odstop

član

delodajalci

Češka

Jana MALÁ

Czech Association of Energy Sector Employers

13.3.2015

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Lena TOCHTERMANN

odstop

članica

delodajalci

Združeno kraljestvo

Lena LEVY

Confederation of British Industry

20.4.2015

Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

Patrícia BORGES

odstop

članica

vlada

Portugalska

Francisco Xavier SOARES D’ALBERGARIA D’AGUIAR

Instituto do Emprego e da Formação Profissional

2.3.2015

Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

Ivana GUBEROVIĆ

odstop

članica

vlada

Hrvaška

Petar STRIŽAK

Ministry of Labour and Pension System

9.3.2015

Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

Marit RAIST

odstop

članica

vlada

Estonija

Siiri OTSMANN

Estonian Ministry of Social Affairs

20.4.2015

Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

Aleksandra GAVRILOVIĆ

odstop

nadomestna članica

vlada

Hrvaška

Ivana GUBEROVIĆ

Ministry of Labour and Pension System

9.3.2015

Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Elisabeth ZIMMERER

odstop

nadomestna članica

delodajalci

Avstrija

Martin BORG

Industriellenvereinigung

9.3.2015

Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Evelyn HALLIKA

odstop

članica

vlada

Estonija

Leili ZAGLMAYER

Ministry of Social Affairs of Estonia

20.4.2015

Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Inga PRONINA

odstop

nadomestna članica

vlada

Estonija

Katerin PEÄRNBERG

Ministry of Social Affairs of Estonia

20.4.2015

Svetovalni odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Christiane LABALME

odstop

članica

vlada

Francija

Séverine SALGADO

Direction de la sécutité sociale

20.4.2015

Upravni odbor Evropskega inštituta za enakost spolov

31.5.2016

C 151, 30.5.2013

Romina BARTOLO

odstop

članica

vlada

Malta

Renee LAIVIERA

National Commission for the Promotion of Equality

10.2.2015

Upravni odbor Evropskega inštituta za enakost spolov

31.5.2016

C 151, 30.5.2013

Renee LAIVIERA

odstop

nadomestna članica

vlada

Malta

Maria BORG FILLETTI

National Commission for the Promotion of Equality

10.2.2015

Upravni odbor Evropskega inštituta za enakost spolov

31.5.2016

C 151, 30.5.2013

Monika KSIENIEWICZ

odstop

članica

vlada

Poljska

Sylwia SPUREK

Office of the Government Plenipotentiary for Equal Treatment

10.2.2015

Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Vítor Manuel Vicente COELHO

odstop

nadomestni član

sindikat

Portugalska

Sérgio Alexandrino MONTEIRO DO MONTE

UGT Portugal

2.3.2015

Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Andreas MYLONAS

odstop

član

vlada

Ciper

Marina IOANNOU - HASAPI

Ministry of Labour, Welfare and Social Insurance

20.4.2015

Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Luminița VINTILĂ

odstop

nadomestna članica

sindikat

Romunija

Cecilia GOSTIN

Confederatia Nationala Sindicala

20.4.2015

Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Valérie DELAHAYE-GUILLOCHEAU

odstop

članica

vlada

Francija

Olivier TOCHE

Service de la Direction générale du travail

20.4.2015

Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Heidi RØNNE MØLLER

odstop

nadomestna članica

sindikat

Danska

Maria BJERRE

The Danish Confederation of Trade Unions

20.4.2015

Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Karen ROIY

odstop

članica

delodajalci

Danska

Dorthe ANDERSEN

Confederation of Danish Employers - DA

20.4.2015

Upravni odbor Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Ciaran DEVLIN

odstop

članica

vlada

Združeno kraljestvo

Mansi KONAR

Department for Business, Innovation and Skills

BIS

20.4.2015

Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Emanuela PROCOLI

odstop

nadomestna članica

vlada

Italija

Alessandra PERA

Ministero del lavoro e delle politiche sociali

17.2.2015

Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Esther LYNCH

odstop

nadomestna članica

sindikat

Irska

Frank VAUGHAN

Irish Congress of Trade Unions

17.2.2015

Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Karel PETRŽELKA

odstop

član

delodajalci

Češka

Jana MALÁ

Češko združenje delodajalcev v energetskem sektorju

13.3.2015

Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Róbert MEITNER

odstop

član

delodajalci

Slovaška

Silvia SUROVÁ

Association of Chemical and Pharmaceutical Industry of the Slovak Republic

20.4.2015

Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Lena TOCHTERMANN

odstop

članica

delodajalci

Združeno kraljestvo

Lena LEVY

Confederation of British Industry

20.4.2015

---

Evropska komisija

| 12.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 156/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 156/7

---

Menjalni tečaji eura (1)

11. maja 2015

(2015/C 156/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1142 |
| JPY | japonski jen | 133,64 |
| DKK | danska krona | 7,4628 |
| GBP | funt šterling | 0,71960 |
| SEK | švedska krona | 9,2690 |
| CHF | švicarski frank | 1,0403 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,4245 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,400 |
| HUF | madžarski forint | 304,40 |
| PLN | poljski zlot | 4,0668 |
| RON | romunski leu | 4,4509 |
| TRY | turška lira | 3,0042 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4117 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3497 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6381 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5115 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4871 |
| KRW | južnokorejski won | 1 219,64 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,3584 |
| CNY | kitajski juan | 6,9194 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5620 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 647,30 |
| MYR | malezijski ringit | 4,0102 |
| PHP | filipinski peso | 49,830 |
| RUB | ruski rubelj | 57,3713 |
| THB | tajski bat | 37,521 |
| BRL | brazilski real | 3,3277 |
| MXN | mehiški peso | 16,9074 |
| INR | indijska rupija | 71,1350 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1142

JPY

japonski jen

133,64

DKK

danska krona

7,4628

GBP

funt šterling

0,71960

SEK

švedska krona

9,2690

CHF

švicarski frank

1,0403

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,4245

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,400

HUF

madžarski forint

304,40

PLN

poljski zlot

4,0668

RON

romunski leu

4,4509

TRY

turška lira

3,0042

AUD

avstralski dolar

1,4117

CAD

kanadski dolar

1,3497

HKD

hongkonški dolar

8,6381

NZD

novozelandski dolar

1,5115

SGD

singapurski dolar

1,4871

KRW

južnokorejski won

1 219,64

ZAR

južnoafriški rand

13,3584

CNY

kitajski juan

6,9194

HRK

hrvaška kuna

7,5620

IDR

indonezijska rupija

14 647,30

MYR

malezijski ringit

4,0102

PHP

filipinski peso

49,830

RUB

ruski rubelj

57,3713

THB

tajski bat

37,521

BRL

brazilski real

3,3277

MXN

mehiški peso

16,9074

INR

indijska rupija

71,1350

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 12.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 156/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 156/8

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7484 – Plastipak/APPE)

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 156/05)

| 1. | Komisija je 4. maja 2015 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Plastipak Holdings, Inc. („Plastipak“, ZDA), katerega končno matično podjetje je Goldman Sachs Group, Inc. (ZDA), in g. William C. Young (ZDA) z nakupom delnic in sredstev pridobita v smislu člena 3(1)b Uredbe o združitvah nadzor nad podjetjem APPE. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 4. maja 2015 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Plastipak Holdings, Inc. („Plastipak“, ZDA), katerega končno matično podjetje je Goldman Sachs Group, Inc. (ZDA), in g. William C. Young (ZDA) z nakupom delnic in sredstev pridobita v smislu člena 3(1)b Uredbe o združitvah nadzor nad podjetjem APPE.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za Plastipak: proizvodnja plastičnih smol, predoblik in plastične embalaže ter recikliranje za proizvodnjo recikliranih surovin iz že uporabljenih plastičnih mas,
  —   za APPE: proizvodnja plastičnih predoblik in embalaže ter recikliranje za proizvodnjo že uporabljenih recikliranih surovin. APPE vključuje naslednje poslovne enote: APPE Iberia, S.A.U. (Španija), APPE France, S.A.S. (Francija), APPE UK Limited (Združeno kraljestvo), APPE Deutschland GmbH (Nemčija) in APPE Benelux, N.V. (Belgija), skupaj s povezanimi podjetji APPE Polska, Sp.z.o.o. (Poljska) in APPE Nordic AB (Švedska), nadzornim deležem v APPE-CCE Recyclage, S.A.S (Francija) in APPE Maroc (Maroko) in APPE Turkpack Plastik Ambalaj Malzemeleri San A.S. (Turčija). |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za Plastipak: proizvodnja plastičnih smol, predoblik in plastične embalaže ter recikliranje za proizvodnjo recikliranih surovin iz že uporabljenih plastičnih mas,

—   za APPE: proizvodnja plastičnih predoblik in embalaže ter recikliranje za proizvodnjo že uporabljenih recikliranih surovin. APPE vključuje naslednje poslovne enote: APPE Iberia, S.A.U. (Španija), APPE France, S.A.S. (Francija), APPE UK Limited (Združeno kraljestvo), APPE Deutschland GmbH (Nemčija) in APPE Benelux, N.V. (Belgija), skupaj s povezanimi podjetji APPE Polska, Sp.z.o.o. (Poljska) in APPE Nordic AB (Švedska), nadzornim deležem v APPE-CCE Recyclage, S.A.S (Francija) in APPE Maroc (Maroko) in APPE Turkpack Plastik Ambalaj Malzemeleri San A.S. (Turčija).

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7484 – Plastipak/APPE se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7484 – Plastipak/APPE se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

---

| 12.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 156/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 156/9

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business)

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 156/06)

| 1. | Komisija je 29. aprila 2015 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje International Chemical Investors Group S.E. („ICIG“, Luksemburg), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad podjetjem INEOS Chlorovinyls Business. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 29. aprila 2015 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje International Chemical Investors Group S.E. („ICIG“, Luksemburg), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad podjetjem INEOS Chlorovinyls Business.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za ICIG: industrijska holdinška družba v zasebni lasti, po vsem svetu dejavna na področju kmetijskih kemikalij, finih kemikalij, osnovnih kemikalij, specialnih kemikalij, končnih farmacevtskih izdelkov in aktivnih farmacevtskih učinkovin,
  —   za INEOS Chlorovinyls Business: proizvodnja in dobava S-PVC in drugih povezanih izdelkov, kot so kalijev hidroksid, klor, etilen diklorid, monomer vinil klorida, natrijev hidroksid, klorovodikova kislina in natrijev hipoklorit. Obsega tri obrate za S-PVC v Nemčiji (Wilhelmshaven) in Franciji (Mazingarbe) ter na Nizozemskem (Beek Geleen) in različne proizvodne obrate za kemične snovi na predhodnih stopnjah večstopenjske vrednostne verige proizvodnje PVC vse do proizvodnje klora v Belgiji (Tessenderlo) in v Združenem kraljestvu (Runcom) ter del proizvodnje kalijevega hidroksida („KOH“) v Belgiji. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za ICIG: industrijska holdinška družba v zasebni lasti, po vsem svetu dejavna na področju kmetijskih kemikalij, finih kemikalij, osnovnih kemikalij, specialnih kemikalij, končnih farmacevtskih izdelkov in aktivnih farmacevtskih učinkovin,

—   za INEOS Chlorovinyls Business: proizvodnja in dobava S-PVC in drugih povezanih izdelkov, kot so kalijev hidroksid, klor, etilen diklorid, monomer vinil klorida, natrijev hidroksid, klorovodikova kislina in natrijev hipoklorit. Obsega tri obrate za S-PVC v Nemčiji (Wilhelmshaven) in Franciji (Mazingarbe) ter na Nizozemskem (Beek Geleen) in različne proizvodne obrate za kemične snovi na predhodnih stopnjah večstopenjske vrednostne verige proizvodnje PVC vse do proizvodnje klora v Belgiji (Tessenderlo) in v Združenem kraljestvu (Runcom) ter del proizvodnje kalijevega hidroksida („KOH“) v Belgiji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7584 – International Chemical Investors/INEOS Chlorovinyls Business se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 12.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 156/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 156/10

---

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 156/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„LAGUIOLE“

Št. EU: FR-PDO-0317-01271 – 30.10.2014

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Syndicat de défense et de gestion du Fromage de Laguiole |
| --- |
| Route de Chaudes-Aigues |
| 12210 Laguiole |
| FRANCIJA |
| Tel. +33 565444751 |
| Faks +33 565444757 |
| E-naslov: contact@fromagedelaguiole.fr |

Syndicat de défense et de gestion du Fromage de Laguiole

Route de Chaudes-Aigues

12210 Laguiole

FRANCIJA

Tel. +33 565444751

Faks +33 565444757

E-naslov: contact@fromagedelaguiole.fr

Skupino vložnikov sestavljajo proizvajalci in predelovalci sira „Laguiole“, ki imajo zato upravičeni interes za vložitev zahtevka za spremembo.

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

—

—

—

—

—

—

—

—

4.   Vrsta spremembe

—

—

5.   Spremembe

Postavka „Opis proizvoda“

| — | Na podlagi nacionalnega besedila iz prejšnje registrirane specifikacije se opredeli, da je „Laguiole“ sir s „suho skorjo“. Zaradi večje jasnosti je najmanjša vsebnost maščobe in suhe snovi izražena v gramih na 100 gramov sira namesto v odstotkih. |
| --- | --- |

—

Na podlagi nacionalnega besedila iz prejšnje registrirane specifikacije se opredeli, da je „Laguiole“ sir s „suho skorjo“. Zaradi večje jasnosti je najmanjša vsebnost maščobe in suhe snovi izražena v gramih na 100 gramov sira namesto v odstotkih.

| — | Navedba, da je sir „Laguiole“ valjaste oblike „s približno 40 centimetri“ in „višino od 30 do 40 centimetrov“, se nadomesti z določitvijo premera od 30 do 40 centimetrov v skladu s poglavjem „Opis“ objavljenega povzetka. Poleg tega se opredeli razmerje med višino in premerom od 0,8 do 1, kar zamenja določbo, da je višina nekoliko večja ali enaka premeru. Ta sprememba upošteva dimenzije sira po koncu zorenja, prejšnja specifikacija pa je navajala dimenzije sira ob vstopu v klet. Višina sira se z daljšanjem časa zorenja pravzaprav lahko nekoliko zmanjša (pojav „usedanja“). Prav tako je ta pojav je mogoče obrazložiti s podaljšanim povprečnim trajanjem zorenja sira in z razvojem proizvodnje na kmetijah, kjer so dimenzije izpostavljene večjim spremembam kot pri proizvodnji v mlekarnah.
  Zmanjšanje najmanjše teže sira s 25 na 20 kg je bolj usklajeno z najmanjšim premerom kalupa, ki je 28 cm, ob upoštevanju razmerja med višino in premerom. Prav tako je ta pojav mogoče obrazložiti z razvojem proizvodnje na kmetijah, kjer so dimenzije različnejše glede na količino mleka, ki ga uporabijo gospodarski subjekti. |
| --- | --- |

—

Navedba, da je sir „Laguiole“ valjaste oblike „s približno 40 centimetri“ in „višino od 30 do 40 centimetrov“, se nadomesti z določitvijo premera od 30 do 40 centimetrov v skladu s poglavjem „Opis“ objavljenega povzetka. Poleg tega se opredeli razmerje med višino in premerom od 0,8 do 1, kar zamenja določbo, da je višina nekoliko večja ali enaka premeru. Ta sprememba upošteva dimenzije sira po koncu zorenja, prejšnja specifikacija pa je navajala dimenzije sira ob vstopu v klet. Višina sira se z daljšanjem časa zorenja pravzaprav lahko nekoliko zmanjša (pojav „usedanja“). Prav tako je ta pojav je mogoče obrazložiti s podaljšanim povprečnim trajanjem zorenja sira in z razvojem proizvodnje na kmetijah, kjer so dimenzije izpostavljene večjim spremembam kot pri proizvodnji v mlekarnah.

Zmanjšanje najmanjše teže sira s 25 na 20 kg je bolj usklajeno z najmanjšim premerom kalupa, ki je 28 cm, ob upoštevanju razmerja med višino in premerom. Prav tako je ta pojav mogoče obrazložiti z razvojem proizvodnje na kmetijah, kjer so dimenzije različnejše glede na količino mleka, ki ga uporabijo gospodarski subjekti.

| — | Opredeli se barva testa: „med slonokoščeno in bledo rumeno“. Odtenek je povezan s sezonskim spreminjanjem sestave proizvoda. Navedba o najmanjši debelini skorje se črta, ker to ni razlikovalni element proizvoda. Spremeni pa se opis barve skorje (doda se „svetlo siva“ namesto „svetlo oranžna“, „jantarjevo rjava“ pa se dopolni z „granitno siva“), da se upošteva sir s kmetije, ki v kleti naravno razvije skorjo. Te podrobnosti so uporabne pri organoleptičnem ocenjevanju proizvoda v okviru nadzora. |
| --- | --- |

—

Opredeli se barva testa: „med slonokoščeno in bledo rumeno“. Odtenek je povezan s sezonskim spreminjanjem sestave proizvoda. Navedba o najmanjši debelini skorje se črta, ker to ni razlikovalni element proizvoda. Spremeni pa se opis barve skorje (doda se „svetlo siva“ namesto „svetlo oranžna“, „jantarjevo rjava“ pa se dopolni z „granitno siva“), da se upošteva sir s kmetije, ki v kleti naravno razvije skorjo. Te podrobnosti so uporabne pri organoleptičnem ocenjevanju proizvoda v okviru nadzora.

| — | Doda se organoleptični opis proizvoda. Ta je uporaben pri organoleptičnem ocenjevanju proizvoda v okviru nadzora. |
| --- | --- |

—

Doda se organoleptični opis proizvoda. Ta je uporaben pri organoleptičnem ocenjevanju proizvoda v okviru nadzora.

| — | Za posamezne kose sira „Laguiole“, težke manj kot 70 gramov, ki se prodajajo po predpakiranju, se uvede izjema k zahtevi, da mora vsak imeti skorjo, ker je težko ohraniti skorjo na majhnih kosih, namenjenih za kulinarično uporabo. |
| --- | --- |

—

Za posamezne kose sira „Laguiole“, težke manj kot 70 gramov, ki se prodajajo po predpakiranju, se uvede izjema k zahtevi, da mora vsak imeti skorjo, ker je težko ohraniti skorjo na majhnih kosih, namenjenih za kulinarično uporabo.

Postavka „Dokazilo o poreklu“

| — | Opredelijo se deklarativne obveznosti gospodarskih subjektov. Predvidene so zlasti identifikacija gospodarskih subjektov za izdajo dovoljenj, s katerimi se potrdi, da izpolnjujejo zahteve iz specifikacije za oznako, za katero so zaprosili, ter izjave, potrebne za priznanje in spremljanje proizvodov, ki naj bi se prodajali pod označbo porekla, in izjave v zvezi s krmo živali. |
| --- | --- |

—

Opredelijo se deklarativne obveznosti gospodarskih subjektov. Predvidene so zlasti identifikacija gospodarskih subjektov za izdajo dovoljenj, s katerimi se potrdi, da izpolnjujejo zahteve iz specifikacije za oznako, za katero so zaprosili, ter izjave, potrebne za priznanje in spremljanje proizvodov, ki naj bi se prodajali pod označbo porekla, in izjave v zvezi s krmo živali.

| — | Podrobno se opredelijo registracije, ki jih morajo opraviti gospodarski subjekti. Te informacije so uporabne pri preverjanju skladnosti s specifikacijo in sledljivostjo proizvodov. |
| --- | --- |

—

Podrobno se opredelijo registracije, ki jih morajo opraviti gospodarski subjekti. Te informacije so uporabne pri preverjanju skladnosti s specifikacijo in sledljivostjo proizvodov.

| — | Opredelijo se postopki nadzora proizvoda. Te nato nadzorni organ podrobneje opiše v načrtu nadzora označbe porekla. |
| --- | --- |

—

Opredelijo se postopki nadzora proizvoda. Te nato nadzorni organ podrobneje opiše v načrtu nadzora označbe porekla.

| — | Označba proizvoda je obvezna, da se olajša njegova sledljivost. Podrobno se opredeli način identifikacije sira z identifikacijsko oznako ter žigom, ki je sestavljen iz podobe laguiolskega bika in besede „Laguiole“. Opredelijo se pravila v zvezi z distribucijo ter umikom identifikacijskih oznak in žigov, da se zagotovi ustrezno ravnanje z njimi. |
| --- | --- |

—

Označba proizvoda je obvezna, da se olajša njegova sledljivost. Podrobno se opredeli način identifikacije sira z identifikacijsko oznako ter žigom, ki je sestavljen iz podobe laguiolskega bika in besede „Laguiole“. Opredelijo se pravila v zvezi z distribucijo ter umikom identifikacijskih oznak in žigov, da se zagotovi ustrezno ravnanje z njimi.

Postavka „Metoda pridobivanja“

Podpostavka V.1 „Pridelava mleka“

| — | Poleg krav pasem simmental française in aubrac se doda možnost, da se v črede krav, ki proizvajajo mleko za proizvodnjo sira „Laguiole“, uvedejo krave, ki so križanke teh dveh pasem s potrjenim poreklom. Skupna vložnikov od leta 1990 izvaja eksperimentalni program, s katerim želi v mlečne črede ponovno uvesti pasmo aubrac. Ta pristop je osnovan na razmnoževanju s transplantacijo in določanjem spola zarodkov z nadaljnjim preskušanjem proizvodnosti potomstva. Hkrati želi skupina vložnikov križati pasmi aubrac in simmental française, da bi izboljšala mlečnost pasme aubrac z zmerno absorpcijo krvi pasme simmental, istočasno pa razvijati čistokrvno mlečno vejo pasme aubrac. |
| --- | --- |

—

Poleg krav pasem simmental française in aubrac se doda možnost, da se v črede krav, ki proizvajajo mleko za proizvodnjo sira „Laguiole“, uvedejo krave, ki so križanke teh dveh pasem s potrjenim poreklom. Skupna vložnikov od leta 1990 izvaja eksperimentalni program, s katerim želi v mlečne črede ponovno uvesti pasmo aubrac. Ta pristop je osnovan na razmnoževanju s transplantacijo in določanjem spola zarodkov z nadaljnjim preskušanjem proizvodnosti potomstva. Hkrati želi skupina vložnikov križati pasmi aubrac in simmental française, da bi izboljšala mlečnost pasme aubrac z zmerno absorpcijo krvi pasme simmental, istočasno pa razvijati čistokrvno mlečno vejo pasme aubrac.

| — | Za lažji nadzor se opredeli sestava mlečne črede. Gre za „krave molznice v laktaciji, krave v suhi dobi, in telice, ki so breje več kot osem mesecev“. Čredo torej sestavljajo vse odrasle krave molznice na kmetiji, pa tudi telice pred kotitvijo, preden postanejo del proizvodne črede. |
| --- | --- |

—

Za lažji nadzor se opredeli sestava mlečne črede. Gre za „krave molznice v laktaciji, krave v suhi dobi, in telice, ki so breje več kot osem mesecev“. Čredo torej sestavljajo vse odrasle krave molznice na kmetiji, pa tudi telice pred kotitvijo, preden postanejo del proizvodne črede.

| — | Osnovni obrok se opredeli za mlečno čredo in ne več samo za krave molznice, s čimer se olajša nadzor in zagotovi, da od osmega meseca prve brejosti živali dobijo zgolj krmo, ki je odobrena v specifikaciji. Prepoved krmljenja mlečne črede s travno silažo, balirano krmo in kakršno koli drugo krmo, ki se shranjuje po mokrem postopku za osnovni obrok mlečne črede, dopolnjuje prepoved krmljenja s koruzno silažo z namenom, da se omeji vsebnost maščobe v mleku in zmanjša zdravstveno tveganje pri proizvodnji hlebcev in sira iz surovega polnomastnega mleka. Voluminozno krmo za prehrano mlečne črede je dovoljeno pridobiti iz lokalne flore travinja, naravnih in trajnih pašnikov ter krmnih trav in stročnic, ki rastejo na začasnem travinju.
  Vseeno se za kmetije, ki popolnoma ločeno od mlečne črede redijo drugo čredo, dopušča možnost spravila in oskrbe te druge črede s krmo, ki se shranjuje po mokrem postopku, pod pogojem, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi proti navzkrižni kontaminaciji s krmo, namenjeno mlečni čredi. S to navedbo se natančneje omeji uporabo travne silaže in balirane krme za čredo, ki ni prej opredeljena mlečna čreda. |
| --- | --- |

—

Osnovni obrok se opredeli za mlečno čredo in ne več samo za krave molznice, s čimer se olajša nadzor in zagotovi, da od osmega meseca prve brejosti živali dobijo zgolj krmo, ki je odobrena v specifikaciji. Prepoved krmljenja mlečne črede s travno silažo, balirano krmo in kakršno koli drugo krmo, ki se shranjuje po mokrem postopku za osnovni obrok mlečne črede, dopolnjuje prepoved krmljenja s koruzno silažo z namenom, da se omeji vsebnost maščobe v mleku in zmanjša zdravstveno tveganje pri proizvodnji hlebcev in sira iz surovega polnomastnega mleka. Voluminozno krmo za prehrano mlečne črede je dovoljeno pridobiti iz lokalne flore travinja, naravnih in trajnih pašnikov ter krmnih trav in stročnic, ki rastejo na začasnem travinju.

Vseeno se za kmetije, ki popolnoma ločeno od mlečne črede redijo drugo čredo, dopušča možnost spravila in oskrbe te druge črede s krmo, ki se shranjuje po mokrem postopku, pod pogojem, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi proti navzkrižni kontaminaciji s krmo, namenjeno mlečni čredi. S to navedbo se natančneje omeji uporabo travne silaže in balirane krme za čredo, ki ni prej opredeljena mlečna čreda.

| — | Možnost začasnega odstopanja od določb v zvezi z osnovnim obrokom v primeru „izrednih podnebnih razmer“ se črta, ker ta določba ni več ustrezna. |
| --- | --- |

—

Možnost začasnega odstopanja od določb v zvezi z osnovnim obrokom v primeru „izrednih podnebnih razmer“ se črta, ker ta določba ni več ustrezna.

| — | Opredelijo se načini paše, da se olajša nadzor. V zvezi s pašnim obdobjem se pojem „poletje“ zamenja z obdobjem „rasti trave, razen če vremenske razmere tega ne omogočajo“. Opredeli se tudi, da je minimalno pašno obdobje „skupno letno“ in da gre za osnovni obrok „mlečne črede“. Torej: „v obdobju rasti trave je osnovni obrok mlečne črede v glavnem sestavljen iz pašne trave v minimalnem skupnem letnem obdobju 120 dni, razen če vremenske razmere tega ne omogočajo“. Doda se: „V tem obdobju vnos dodatne krme poleg osnovnega obroka pašne trave ne sme preseči 3 kg suhe snovi na dan in na kravo molznico, kar je povprečje za čredo v pašnem obdobju“, da se zagotovi svežo pašno travo kot glavni vir krme v tem obdobju. |
| --- | --- |

—

Opredelijo se načini paše, da se olajša nadzor. V zvezi s pašnim obdobjem se pojem „poletje“ zamenja z obdobjem „rasti trave, razen če vremenske razmere tega ne omogočajo“. Opredeli se tudi, da je minimalno pašno obdobje „skupno letno“ in da gre za osnovni obrok „mlečne črede“. Torej: „v obdobju rasti trave je osnovni obrok mlečne črede v glavnem sestavljen iz pašne trave v minimalnem skupnem letnem obdobju 120 dni, razen če vremenske razmere tega ne omogočajo“. Doda se: „V tem obdobju vnos dodatne krme poleg osnovnega obroka pašne trave ne sme preseči 3 kg suhe snovi na dan in na kravo molznico, kar je povprečje za čredo v pašnem obdobju“, da se zagotovi svežo pašno travo kot glavni vir krme v tem obdobju.

| — | Določi se omejitev dopolnilnih krmnih mešanic k osnovnemu obroku, ki znaša 6 kg na kravo molznico na dan, da se spodbuja uporaba krme z opredeljenega geografskega območja. |
| --- | --- |

—

Določi se omejitev dopolnilnih krmnih mešanic k osnovnemu obroku, ki znaša 6 kg na kravo molznico na dan, da se spodbuja uporaba krme z opredeljenega geografskega območja.

| — | Sestavi se pozitivni seznam surovin in dodatkov, dovoljenih v dopolnilni krmni mešanici za mlečno čredo, da se zagotovijo lažje ravnanje, zagotavljanje in nadzor krme. |
| --- | --- |

—

Sestavi se pozitivni seznam surovin in dodatkov, dovoljenih v dopolnilni krmni mešanici za mlečno čredo, da se zagotovijo lažje ravnanje, zagotavljanje in nadzor krme.

| — | Opredeli se, da lahko dopolnilna krma delno izvira s kmetije, pri čemer gre za mešanico sestavin, proizvedenih na kmetiji, in sestavin, kupljenih drugje. S temi navedbami se olajša nadzor. |
| --- | --- |

—

Opredeli se, da lahko dopolnilna krma delno izvira s kmetije, pri čemer gre za mešanico sestavin, proizvedenih na kmetiji, in sestavin, kupljenih drugje. S temi navedbami se olajša nadzor.

| — | Doda se določba, ki prepoveduje uporabo gensko spremenjenih organizmov v prehrani živali in kulturah na kmetijah, da se ohrani tradicionalna narava prehrane. |
| --- | --- |

—

Doda se določba, ki prepoveduje uporabo gensko spremenjenih organizmov v prehrani živali in kulturah na kmetijah, da se ohrani tradicionalna narava prehrane.

| — | Za lažji nadzor se opredeli, da določba o povprečni proizvodnji mleka na kravo na kmetiji, ki ne sme presegati 6 000 litrov, velja za krave molznice na kmetiji in se nanaša na količino mleka v prodaji ali predelavi na kmetiji. |
| --- | --- |

—

Za lažji nadzor se opredeli, da določba o povprečni proizvodnji mleka na kravo na kmetiji, ki ne sme presegati 6 000 litrov, velja za krave molznice na kmetiji in se nanaša na količino mleka v prodaji ali predelavi na kmetiji.

| — | Zaradi kakovosti mleka se pri proizvodnji mleka doda prepoved molže enkrat dnevno. Raziskave francoskega inštituta za živinorejo (Institut de l’élevage) kažejo, da molža enkrat dnevno povzroči povečanje števila celic v mleku. Poleg tega se zaradi povišane koncentracije poveča vsebnost beljakovin z 1,2 na 2 g/l, vsebnost maščobe pa s 3 na 4 g/l, kar povzroči velika odstopanja v sestavi mleka in tako škoduje proizvodnji sira iz polnomastnega mleka, kakršen je „Laguiole“. |
| --- | --- |

—

Zaradi kakovosti mleka se pri proizvodnji mleka doda prepoved molže enkrat dnevno. Raziskave francoskega inštituta za živinorejo (Institut de l’élevage) kažejo, da molža enkrat dnevno povzroči povečanje števila celic v mleku. Poleg tega se zaradi povišane koncentracije poveča vsebnost beljakovin z 1,2 na 2 g/l, vsebnost maščobe pa s 3 na 4 g/l, kar povzroči velika odstopanja v sestavi mleka in tako škoduje proizvodnji sira iz polnomastnega mleka, kakršen je „Laguiole“.

| — | Uvedejo se določbe iz nacionalnega besedila iz prejšnje registrirane specifikacije o proizvodnji sira na kmetiji in proizvodnji v pastirski koči („buronu“), da se opredelijo posebne značilnosti teh dveh vrst proizvodnje in omogoči njun nadzor. V primeru proizvodnje na kmetiji se sir proizvaja z mlekom, pridobljenim z največ dvema zaporednima molžama, pri čemer neohlajena jutranja molža predstavlja več kot 50 % vsega mleka. V primeru proizvodnje v pastirski koči („buronu“) se sir proizvaja v objektu, ki služi kot sirarna in je zgrajen na travnatem območju nadmorske višine več kot 1 000 metrov, in sicer iz mleka ene same črede, ki se pase na tem višinskem travinju ter molze v obdobju sezonske selitve (od 25. maja do 13. oktobra). |
| --- | --- |

—

Uvedejo se določbe iz nacionalnega besedila iz prejšnje registrirane specifikacije o proizvodnji sira na kmetiji in proizvodnji v pastirski koči („buronu“), da se opredelijo posebne značilnosti teh dveh vrst proizvodnje in omogoči njun nadzor. V primeru proizvodnje na kmetiji se sir proizvaja z mlekom, pridobljenim z največ dvema zaporednima molžama, pri čemer neohlajena jutranja molža predstavlja več kot 50 % vsega mleka. V primeru proizvodnje v pastirski koči („buronu“) se sir proizvaja v objektu, ki služi kot sirarna in je zgrajen na travnatem območju nadmorske višine več kot 1 000 metrov, in sicer iz mleka ene same črede, ki se pase na tem višinskem travinju ter molze v obdobju sezonske selitve (od 25. maja do 13. oktobra).

Podpostavka V.2 „Predelava“

| — | Na osnovi nacionalnega besedila iz prejšnje registrirane specifikacije se opredeli, da se sir „Laguiole“ proizvaja iz mleka, ki ima „nestandardizirano vsebnost beljakovin in maščob“, ter da je „vsakršna mehanska obdelava prepovedana“. |
| --- | --- |

—

Na osnovi nacionalnega besedila iz prejšnje registrirane specifikacije se opredeli, da se sir „Laguiole“ proizvaja iz mleka, ki ima „nestandardizirano vsebnost beljakovin in maščob“, ter da je „vsakršna mehanska obdelava prepovedana“.

| — | Opisane so posebnosti sirarskega kotla: ravno dno, razmerje med površino in višino večje od 10 (razen pri proizvodnji na kmetijah). To olajša delo s sirnino v sirarskem kotlu in omogoča boljše odcejanje v sirarskem kotlu zaradi obtežitve pred prenosom v stiskalnico. |
| --- | --- |

—

Opisane so posebnosti sirarskega kotla: ravno dno, razmerje med površino in višino večje od 10 (razen pri proizvodnji na kmetijah). To olajša delo s sirnino v sirarskem kotlu in omogoča boljše odcejanje v sirarskem kotlu zaradi obtežitve pred prenosom v stiskalnico.

| — | Na osnovi nacionalnega besedila iz prejšnje registrirane specifikacije so navedeni različni postopki, potrebni za proizvodnjo sira po dodajanju sirišča: drobljenje in obtežitev v sirarskem kotlu, prvo stiskanje v stiskalnici, zorenje, drugo drobljenje, soljenje sirnine, zorenje na soli, prelaganje v kalupe, drugo stiskanje. V naslednjih odstavkih so ti postopki podrobneje opredeljeni. |
| --- | --- |

—

Na osnovi nacionalnega besedila iz prejšnje registrirane specifikacije so navedeni različni postopki, potrebni za proizvodnjo sira po dodajanju sirišča: drobljenje in obtežitev v sirarskem kotlu, prvo stiskanje v stiskalnici, zorenje, drugo drobljenje, soljenje sirnine, zorenje na soli, prelaganje v kalupe, drugo stiskanje. V naslednjih odstavkih so ti postopki podrobneje opredeljeni.

| — | Navedba, da se sirnina „razdrobi“, se nadomesti z navedbo, da se po dodajanju sirišča sirnino razreže, kar natančneje opredeli ta postopek. |
| --- | --- |

—

Navedba, da se sirnina „razdrobi“, se nadomesti z navedbo, da se po dodajanju sirišča sirnino razreže, kar natančneje opredeli ta postopek.

| — | Navedba, da se sirnina postavi v stiskalnico, v kateri poteka prvo zorenje, se nadomesti s podrobnejšim opisom tega postopka: stiskanje v stiskalnici najmanj eno uro z najmanj 5 obračanji sira, nato zorenje v zorilnici, kjer je temperatura med 18 in 26 °C prvih 8 ur, nato pa od 14 do 26 °C. Opredelitev posameznih korakov v postopku je pomembna, da se zagotovi ustrezno odcejanje in acidifikacija sira ter s tem njegova zmožnost staranja. |
| --- | --- |

—

Navedba, da se sirnina postavi v stiskalnico, v kateri poteka prvo zorenje, se nadomesti s podrobnejšim opisom tega postopka: stiskanje v stiskalnici najmanj eno uro z najmanj 5 obračanji sira, nato zorenje v zorilnici, kjer je temperatura med 18 in 26 °C prvih 8 ur, nato pa od 14 do 26 °C. Opredelitev posameznih korakov v postopku je pomembna, da se zagotovi ustrezno odcejanje in acidifikacija sira ter s tem njegova zmožnost staranja.

| — | Nato se opredelita postopka drobljenja in soljenja, ki sledita zorenju: hlebec, katerega temperatura v sredici mora biti enaka ali višja od 18 °C, se zdrobi na koščke v velikosti lešnikov („cossettes“), nato pa se masa posoli v razmerju od 18 do 24 g soli na 1 kg hlebca. Opis teh korakov opredeljuje proces proizvodnje, da se zagotovi enakomerno soljenje sira in prepreči, da bi se ob koncu zorenja sir prehitro ohladil. |
| --- | --- |

—

Nato se opredelita postopka drobljenja in soljenja, ki sledita zorenju: hlebec, katerega temperatura v sredici mora biti enaka ali višja od 18 °C, se zdrobi na koščke v velikosti lešnikov („cossettes“), nato pa se masa posoli v razmerju od 18 do 24 g soli na 1 kg hlebca. Opis teh korakov opredeljuje proces proizvodnje, da se zagotovi enakomerno soljenje sira in prepreči, da bi se ob koncu zorenja sir prehitro ohladil.

| — | Navede se, da oblikovanje v kalupe sledi po „najmanj enournem času počivanja“, da se omogoči enakomerno razporeditev soli v hlebcu. Nato se opredeli valjasta oblika kalupov in njihov premer: od 28 do 38 cm v skladu z opisom proizvoda. Opiše se način oblikovanja v kalupe: po drobljenju se hlebec razporedi po zaporednih plasteh, ki se kratek čas ročno ali mehansko stiskajo. S to tradicionalno tehniko se zagotovi enakomerna razporeditev in struktura hlebca v kalupu ter tako preprečijo luknjice v testu končnega proizvoda. |
| --- | --- |

—

Navede se, da oblikovanje v kalupe sledi po „najmanj enournem času počivanja“, da se omogoči enakomerno razporeditev soli v hlebcu. Nato se opredeli valjasta oblika kalupov in njihov premer: od 28 do 38 cm v skladu z opisom proizvoda. Opiše se način oblikovanja v kalupe: po drobljenju se hlebec razporedi po zaporednih plasteh, ki se kratek čas ročno ali mehansko stiskajo. S to tradicionalno tehniko se zagotovi enakomerna razporeditev in struktura hlebca v kalupu ter tako preprečijo luknjice v testu končnega proizvoda.

| — | Za lažji nadzor se navedba, da je stiskanje „dolgo in postopno“, nadomesti z natančnejšim opisom stiskanja: stiskanje sira je vertikalno in traja najmanj 40 ur. Navede se, da je sir med stiskanjem treba vsaj štirikrat obrniti, kar omogoči njegovo enakomerno odcejanje. |
| --- | --- |

—

Za lažji nadzor se navedba, da je stiskanje „dolgo in postopno“, nadomesti z natančnejšim opisom stiskanja: stiskanje sira je vertikalno in traja najmanj 40 ur. Navede se, da je sir med stiskanjem treba vsaj štirikrat obrniti, kar omogoči njegovo enakomerno odcejanje.

Podpostavka V.3 „Zorenje“

| — | Za lažji nadzor se navedba, da so kleti „vlažne“, nadomesti z natančno navedbo o relativni vlažnosti, ki mora biti večja od 90 %. |
| --- | --- |

—

Za lažji nadzor se navedba, da so kleti „vlažne“, nadomesti z natančno navedbo o relativni vlažnosti, ki mora biti večja od 90 %.

| — | Na osnovi nacionalnega besedila iz prejšnje registrirane specifikacije se opredeli, da se obdobje zorenja začne z datumom dodajanja sirišča, s čimer se olajša nadzor. Informacija, da zorenje „pogosto traja od šest do devet mesecev“, se črta, ker je zgolj indikativna. |
| --- | --- |

—

Na osnovi nacionalnega besedila iz prejšnje registrirane specifikacije se opredeli, da se obdobje zorenja začne z datumom dodajanja sirišča, s čimer se olajša nadzor. Informacija, da zorenje „pogosto traja od šest do devet mesecev“, se črta, ker je zgolj indikativna.

| — | Opredeli se, da redno drgnjenje in obračanje sira omogoča razvoj in ohranitev skorje. |
| --- | --- |

—

Opredeli se, da redno drgnjenje in obračanje sira omogoča razvoj in ohranitev skorje.

Postavka „Označevanje“

| — | Za uskladitev poglavja „Podrobnosti glede označevanja“ specifikacije z objavljenim povzetkom se opredeli velikost črk, ki sestavljajo ime označbe porekla: velikost ne sme biti manjša od dveh tretjin velikosti največjih črk na etiketi. |
| --- | --- |

—

Za uskladitev poglavja „Podrobnosti glede označevanja“ specifikacije z objavljenim povzetkom se opredeli velikost črk, ki sestavljajo ime označbe porekla: velikost ne sme biti manjša od dveh tretjin velikosti največjih črk na etiketi.

| — | Obveznost navedbe „zaščitena označba porekla“ na etiketi se črta in nadomesti z obveznostjo navedbe ustreznega simbola ZOP Evropske unije, in sicer zaradi čitljivosti in sinergije pri sporočanju proizvodov, registriranih kot ZOP. |
| --- | --- |

—

Obveznost navedbe „zaščitena označba porekla“ na etiketi se črta in nadomesti z obveznostjo navedbe ustreznega simbola ZOP Evropske unije, in sicer zaradi čitljivosti in sinergije pri sporočanju proizvodov, registriranih kot ZOP.

| — | Obveznost navedbe znaka INAO se črta zaradi sprememb nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

—

Obveznost navedbe znaka INAO se črta zaradi sprememb nacionalne zakonodaje.

| — | Za uskladitev poglavja „Podrobnosti glede označevanja“ specifikacije z objavljenim povzetkom se ponovi, da je uporaba navedbe „buron“ dovoljena pri označevanju, oglaševanju, računih ali trgovskih dokumentih ob spoštovanju pogojev, navedenih v poglavju „Opis metode pridobivanja proizvoda“. |
| --- | --- |

—

Za uskladitev poglavja „Podrobnosti glede označevanja“ specifikacije z objavljenim povzetkom se ponovi, da je uporaba navedbe „buron“ dovoljena pri označevanju, oglaševanju, računih ali trgovskih dokumentih ob spoštovanju pogojev, navedenih v poglavju „Opis metode pridobivanja proizvoda“.

| — | Za uskladitev poglavja „Podrobnosti glede označevanja“ specifikacije z objavljenim povzetkom se ponovi, da se označevanje lahko nadomesti z neposrednim žigosanjem skorje sira. Poleg te možnosti se opredeli, da se označevanje lahko nadomesti tudi s „predhodno žigosano tanko ovojnino neposredno na skorji“, ker je močnejša in primernejša za ravnanje kot etiketa, ko se sir razpošlje na prodajna mesta. |
| --- | --- |

—

Za uskladitev poglavja „Podrobnosti glede označevanja“ specifikacije z objavljenim povzetkom se ponovi, da se označevanje lahko nadomesti z neposrednim žigosanjem skorje sira. Poleg te možnosti se opredeli, da se označevanje lahko nadomesti tudi s „predhodno žigosano tanko ovojnino neposredno na skorji“, ker je močnejša in primernejša za ravnanje kot etiketa, ko se sir razpošlje na prodajna mesta.

Drugo

| — | V postavki „Napotitve na nadzorne organe“ so bili posodobljeni ime in kontaktni podatki, zlasti zaradi upoštevanja sprememb pri načinu nadzora. |
| --- | --- |

—

V postavki „Napotitve na nadzorne organe“ so bili posodobljeni ime in kontaktni podatki, zlasti zaradi upoštevanja sprememb pri načinu nadzora.

| — | V skladu z zgoraj omenjeno nacionalno reformo sistema nadzora nad zaščitenimi označbami porekla je dodana preglednica, v kateri so predstavljene glavne točke, ki jih je treba nadzirati, in metoda njihovega ocenjevanja. |
| --- | --- |

—

V skladu z zgoraj omenjeno nacionalno reformo sistema nadzora nad zaščitenimi označbami porekla je dodana preglednica, v kateri so predstavljene glavne točke, ki jih je treba nadzirati, in metoda njihovega ocenjevanja.

ENOTNI DOKUMENT

„LAGUIOLE“

Št. EU: FR-PDO-0317-01271 – 30.10.2014

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

„Laguiole“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Laguiole“ je sir iz kravjega mleka s suho skorjo ter s stiskanim in nekuhanim testom valjaste oblike, ki po popolni izsušitvi vsebuje najmanj 45 gramov maščobe na 100 gramov sira, vsebnost suhe snovi pa ne sme biti manjša od 58 gramov na 100 gramov sira.

Sir „Laguiole“ je valjaste oblike s premerom od 30 do 40 centimetrov, njegovo razmerje med višino in premerom je od 0,8 do 1, njegova teža pa od 20 do 50 kilogramov.

Zorenje traja najmanj štiri mesece od datuma dodajanja sirišča.

Barva testa je med slonokoščeno in bledo rumeno, belkasta do svetlo siva skorja pa lahko med zorenjem postane jantarjevo rjava do granitno siva.

Njegov uravnotežen, srednje do intenzivno mlečni okus je odvisen od zoritvene dobe in lahko spominja na sveže seno ali suhe lešnike, v ustih pa je obstojen in odraža specifične značilnosti sirov iz surovega mleka.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Osnovni obrok mlečne črede predstavlja krma, ki prihaja z opredeljenega geografskega območja. Voluminozno krmo je dovoljeno pridobiti iz lokalne flore travinja, naravnih ali trajnih pašnikov ter krmnih trav in stročnic, ki rastejo na začasnem travinju. Koruzna silaža, travna silaža, balirana krma in kakršna koli druga krma, ki se shranjuje po mokrem postopku, je prepovedana.

V obdobju rasti trave je osnovni obrok mlečne črede v glavnem sestavljen iz pašne trave v minimalnem skupnem letnem pašnem obdobju 120 dni, razen če vremenske razmere tega ne omogočajo. V tem obdobju vnos dodatne krme poleg osnovnega obroka pašne trave ne sme preseči 3 kg suhe snovi na dan in na kravo molznico, kar je povprečje za čredo v pašnem obdobju.

Določena je omejitev dopolnilne krmne mešanice k osnovnemu obroku, ki v povprečju znaša 6 kg na kravo molznico na dan za vse krave molznice v laktaciji in za obdobje enega leta. Dopolnilna krmna mešanica ni nujno z opredeljenega geografskega območja, če na tem območju ni zadostnih kmetijskih virov.

V živalski krmi so dovoljeni samo rastlinske vrste, stranski proizvodi in dopolnilne krmne mešanice iz gensko nespremenjenih proizvodov.

V dopolnilni krmni mešanici za mlečno čredo so dovoljeni surovine in dodatki, navedeni na pozitivnem seznamu.

Sir „Laguiole“ se proizvaja izključno iz polnomastnega surovega kravjega mleka, ki ima nestandardizirano vsebnost beljakovin in maščobe. Vsakršna mehanska obdelava je prepovedana.

Mleko, ki se uporablja za proizvodnjo sira „Laguiole“, mora biti pridobljeno od mlečnih čred, sestavljenih iz krav pasem simmental française (koda pasme 35) ali aubrac (koda pasme 14) ali iz krav, ki so križanke teh dveh pasem s potrjenim poreklom. Za slednje velja, da so po prvi generaciji v mlečni čredi dovoljene samo krave, ki so križanke s samcem pasme aubrac (koda pasme 14).

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Proizvodnja mleka ter proizvodnja in zorenje sira potekajo na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Trženje naribanega sira „Laguiole“ je prepovedano.

Sir „Laguiole“ se lahko prodaja v kosih. Pri prodaji sira po predpakiranju morajo kosi obvezno vsebovati del skorje, značilne za označbo, z izjemo posameznih kosov, težkih manj kot 70 gramov.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Etiketa na sirih mora vsebovati:

| — | ime označbe porekla, ki mora biti izpisano s črkami, katerih velikost ne sme biti manjša od dveh tretjin velikosti največjih črk na etiketi, |
| --- | --- |

—

ime označbe porekla, ki mora biti izpisano s črkami, katerih velikost ne sme biti manjša od dveh tretjin velikosti največjih črk na etiketi,

| — | simbol ZOP Evropske unije. |
| --- | --- |

—

simbol ZOP Evropske unije.

Uporaba navedbe „buron“ je dovoljena pri označevanju, oglaševanju, računih ali trgovskih dokumentih ob spoštovanju naslednjih pogojev: navedba „buron“ se uporablja za sire, ki se proizvajajo iz mleka ene same črede, ki se molze v obdobju sezonske selitve (od 25. maja do 13. oktobra) in se v tem obdobju pase na travnatem območju nadmorske višine več kot 1 000 metrov. Da se lahko uporabi ta navedba, se mora sir proizvajati v objektih, ki služijo kot sirarne in so zgrajeni na tem višinskem travnatem območju, kjer se pase ena sama čreda na obrat. Premični ali lahki objekti, kot so lesena zatočišča, niso dovoljeni.

Označevanje se lahko nadomesti z neposrednim žigosanjem skorje sira ali s predhodno žigosano tanko ovojnino neposredno na skorji.

Proizvod se označi tudi z reliefnim žigom, ki je sestavljen iz podobe laguiolskega bika ter besede „Laguiole“, in identifikacijsko oznako, s katerima se označi sir.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje opredeljujejo naslednji kantoni, občine ali deli občin:

Departma Aveyron:

Departma Aveyron:

Kantoni Laguiole, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Sainte-Geneviève-sur-Argence.

Občine Aurelle-Verlac, Castelnau-de-Mandailles, Le Cayrol, Coubisou, Entraygues-sur-Truyère (desni breg reke Lot in levi breg reke Truyère, proti njunemu sotočju), Espalion (desni breg reke Lot), Estaing, Le Nayrac, Pomayrols, Prades-d’Aubrac, Saint-Côme-d’Olt (desni breg reke Lot), Saint-Geniez-d’Olt (desni breg reke Lot), Saint-Laurent-d’Olt (desni breg reke Lot), Sainte-Eulalie-d’Olt (desni breg reke Lot).

Departma Cantal:

Departma Cantal:

Kanton Chaudes-Aigues.

Departma Lozère:

Departma Lozère:

Kanton Nasbinals.

Občine Aumont-Aubrac, Banassac (desni breg reke Lot), Les Bessons, Brion, Canilhac (desni breg reke Lot), Chauchailles, La Chaze-de-Peyre, La Fage-Montivernoux, La Fage-Saint-Julien, Fau-de-Peyre, Fournels, Les Hermaux, Noalhac, Saint-Germain-du-Teil, Saint-Laurent-de-Muret, Saint-Laurent-de-Veyrès, Saint-Pierre-de-Nogaret, Sainte-Colombe-de-Peyre, Les Salces, Termes, Trélans.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

5.1.   Značilnosti geografskega območja

Značilnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Naravni dejavniki

Opredeljeno geografsko območje se ponaša s posebnimi značilnostmi, povezanimi z vrsto tal, podnebjem, nadmorsko višino in naravnimi reliefnimi omejitvami. Tla so bazaltna ali granitna. Spremenljivo in ostro podnebje je posledica prepleta celinskega in gorskega vpliva območja Auvergne ter razlog za dolge, mrzle, vetrovne in pogosto zasnežene zime, pa tudi posledica vpliva območja Midi, ki prinaša toplo vreme in obilne, intenzivne padavine. V osrčju območja aubraško gorovje tvori homogeno celoto na povprečni nadmorski višini 1 000 metrov. Na zahodu in jugu je geografsko območje naravno zamejeno z rekama Truyère in Lot. Tla, podnebje in nadmorska višina skupaj ustvarjajo izjemno kakovost paše, zlasti bogato in aromatično rastlinje, ki ga je v izobilju. Tam je bistveno bolj pogosto kot drugje mogoče najti rastline, bogate z aromatičnimi molekulami (terpene), na primer iz družine Apiacea (kot je „cistre“(Meum athamanticum)), krvomočničevke (Geranium sylvaticum), nebinovke (Achillea, Centaurea) in usnatice (Prunella grandiflora, Thymus).

Apiacea

(Meum athamanticum)

(Geranium sylvaticum)

(Achillea, Centaurea)

(Prunella grandiflora, Thymus)

Človeški dejavniki

Človeški dejavniki

Korenine proizvodnje sira v tej regiji segajo daleč v preteklost. V 12. stoletju so menihi iz aubraške in bonnevalske opatije določili pravila za proizvodnjo sira „Laguiole“, da bi s tem „podaljšali“ poletno proizvodnjo mleka in tako zagotovili prehrano romarjev pozimi; posnemali so jih okoliški kmetje. Leta 1897 so se hribovski pridelovalci združili v sindikatu za prodajo, ki se je leta 1939 preoblikoval v sindikat za zaščito, ta pa je leta 1961 dosegel dodelitev označbe porekla.

Sir „Laguiole“ se še danes proizvaja iz surovega polnomastnega mleka krav pasem simmental française in aubrac, prilagojenih na okoljske razmere opredeljenega geografskega območja (sredogorje), ki se poleg paše hranijo predvsem s senom s tega območja, ne pa s krmo, ki se shranjuje po mokrem postopku, ter z omejenimi dopolnili. Zaradi genetske selekcije teh pasem ima mleko večjo vsebnost beljakovin namesto maščobe in je zato primerno za proizvodnjo sira. K temu prispeva tudi prehrana, saj je namen prepovedi koruze v krmi omejiti vsebnost maščobe v mleku.

Sir „Laguiole“ je rezultat dolgega zorenja v hladnih in vlažnih kleteh (pri temperaturi med 6 in 12 °C), uspeh tega procesa pa je odvisen zlasti od posebne proizvodne tehnologije (namen dvojnega odcejanja, najprej v stiskalnici in nato oblikovanja v kalupe, je povečati količino suhe snovi) in od redne obdelave (drgnjenje in obračanje), zagotovljenih zaradi strokovnega znanja, ki se je ohranilo na opredeljenem geografskem območju.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

„Laguiole“ je sir iz surovega polnomastnega mleka velikih dimenzij (od 20 do 50 kg). Njegovo stiskano in nekuhano testo ima visoko, najmanj 58-odstotno vsebnost suhe snovi. Zorenje traja najmanj štiri mesece.

Njegov uravnotežen, srednje do intenzivno mlečni okus je odvisen od zoritvene dobe in lahko spominja na sveže seno ali suhe lešnike, v ustih pa je obstojen.

5.3.   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Proizvodnja mleka na opredeljenem geografskem območju „Laguiole“ je bila sprva predvsem sezonska. Molža skupaj s sesanjem teleta je bila mogoča šele, ko je bilo zaradi naravne rodovitnosti tal na opredeljenem geografskem območju rastlinja v izobilju in to je omogočilo zadovoljitev potreb živali. Rejci na opredeljenem geografskem območju so proizvedli obstojen sir „Laguiole“ velikih dimenzij, da bi konzervirali in podaljšali uporabo tega mleka.

Ker se ta sir proizvaja iz polnomastnega mleka, je njegova zmožnost konzerviranja povezana s pogoji proizvodnje mleka in sira; ti so ugodnejši za mleko, primerno za proizvodnjo sira, ki ima visoko vsebnost beljakovin in omejeno vsebnost maščobe ter se lahko intenzivno odceja v stiskalnici in tudi v drugih podobnih napravah po oblikovanju v kalupe, kar omogoča pridobivanje stiskanega in nekuhanega testa z visoko vsebnostjo suhe snovi.

Krave molznice pasem simmental française in aubrac so še posebej dobro prilagojene na okoljske razmere opredeljenega geografskega območja. Zaradi svoje prilagodljivosti lahko v celoti izkoristijo krmo z opredeljenega geografskega območja kljub težavam zaradi dolgih in ostrih zim. Njihova krma je bogata z aromatičnimi rastlinami, ki bogatijo vonj mleka in posledično sir „Laguiole“, ki se proizvaja iz njega.

Proizvodnja surovega mleka in dolgo zorenje pri nizki temperaturi zagotavljata prepoznavnost sira „Laguiole“, povezane z mlečno floro surovega polnomastnega mleka.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe (2))

2

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b80edb90-e691-4605-8645-79027fbd424b/telechargement

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

---

| 12.5.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 156/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 156/19

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 156/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek (1).

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNO POSEBNOST

„HOLLANDSE MAATJESHARING“/„HOLLANDSE NIEUWE“/„HOLLÄNDISCHER MATJES“

Št. ES: NL-TSG-0007-01178 – 06.11.2013

1.   Imena za registracijo

Registracija se zahteva za imeni: „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“

Registracija se poleg tega zahteva za ime „Holländischer Matjes“ v nemščini.

2.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.7: Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.   Razlog za registracijo

3.1   Gre za proizvod,

—

—

3.2   Gre za ime,

—

—

Ime „Hollandse maatjesharing“ se šteje za skupno poimenovanje, s katerim je zaščiten tradicionalni proizvod, ulovljen v obdobju od 1. maja do vključno 31. avgusta, torej v ribolovni sezoni. „Hollandse maatjesharing“/„Holländischer Matjes“ se lahko pod tem imenom prodaja pred 31. avgustom in po njem, torej po koncu ribolovne sezone.

Izraz „Hollandse Nieuwe“ je na Nizozemskem uveljavljen pojem in staro, tradicionalno ime, ki se lahko uporablja izključno za tradicionalni proizvod, ki se lovi in prodaja v obdobju od 1. maja do vključno 31. avgusta koledarskega leta.

Imena izražajo posebne lastnosti proizvoda. Imena se uporabljajo za mlade slede, pri katerih iztrebljanje ali odstranjevanje glav že stoletja poteka na tradicionalni nizozemski način, nato pa se sledi razsoljujejo ali suho nasoljujejo ter jih je po naravnem encimskem zorenju mogoče zaužiti. Izraz „maatjesharing“ (mladi sled) nakazuje obdobje biološkega razvoja sleda, pri čemer gre za slede, ulovljene v obdobju od 1. maja do vključno 31. avgusta koledarskega leta. Beseda „maatje“ je pravzaprav skrotovičena beseda „maagdje“ (devica); v času ulova tega sleda se ikre in mleč še niso ponovno oblikovali. Izraz „maatjesharing“ sam po sebi pomeni samo surovino. Izraz „Hollandse“ nakazuje s tem povezano tradicionalno proizvodno metodo, saj je „maatjes“ mogoče predelati še na druge načine.

4.   Opis

4.1   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, vključno z njegovimi glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi, ki dokazujejo posebne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Hollandse maatjesharing je poimenovanje za vsaj tri leta starega atlantskega sleda (Clupea harengus). Ta sled je vitka, razmeroma majhna riba s kratko plavutjo na izrazito modrem hrbtu. Srti atlantskega sleda so mehke. Poleg tega ima mladi sled še naslednje lastnosti:

| — | majhne reproduktivne organe (visoke 3 do 8 mm), |
| --- | --- |

—

majhne reproduktivne organe (visoke 3 do 8 mm),

| — | ikre ali mleč niso vidni s prostim očesom, |
| --- | --- |

—

ikre ali mleč niso vidni s prostim očesom,

| — | svetlordeči jajčniki; moda rdečkaste/sive barve, |
| --- | --- |

—

svetlordeči jajčniki; moda rdečkaste/sive barve,

| — | prosojno bela plast maščobe, |
| --- | --- |

—

prosojno bela plast maščobe,

| — | bela barva ribjega mesa, |
| --- | --- |

—

bela barva ribjega mesa,

| — | svež, slan in razmeroma zrel vonj, |
| --- | --- |

—

svež, slan in razmeroma zrel vonj,

| — | konsistenca ribjega mesa je mehka in mastna, |
| --- | --- |

—

konsistenca ribjega mesa je mehka in mastna,

| — | okus je maslen, rahlo slan in blag. |
| --- | --- |

—

okus je maslen, rahlo slan in blag.

Specifičnost

Specifičnost „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ je povezana z več značilnimi lastnosti tega proizvoda, in sicer:

| — | specifično naravo uporabljene surovine mladi sled, |
| --- | --- |

—

specifično naravo uporabljene surovine mladi sled,

| — | tradicionalnim nizozemskim načinom iztrebljanja in odstranjevanja glav, razsoljevanja in zorenja. |
| --- | --- |

—

tradicionalnim nizozemskim načinom iztrebljanja in odstranjevanja glav, razsoljevanja in zorenja.

Posebne značilnosti „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ se pridobijo s kombinacijo uporabljenega mladega sleda in tradicionalne metode predelave.

„Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ se razlikuje od prekajenega sleda, ker se slednji proizvaja iz celega sleda z ikrami ali mlečem, nato pa se dimi in nasoli. Prekajeni sled se najprej razsoli ali nasoli, nato pa še dimi s sušenjem. Nato se sled dimi pri temperaturi največ 25 stopinj, za „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ pa se mu odstrani glava ali se iztrebi ter nato razsoli in zamrzne. Za poznavalce so ikre in mleč v prekajenem sledu prava poslastica. Mladi sled, ki se uporablja za „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“, vsebuje le zanemarljive količine iker ali mleča.

„Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ se razlikuje od sleda v obliki zvitkov, saj se slednji proizvaja iz sleda, ki se je že drstil in ne vsebuje iker ali mleča in je presuh za predelavo v „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“. Zviti sled je zvit, filiran, zavit sled s kislo kumarico in čebulicami v sredini, ki ga skupaj drži lesena paličica.

4.2   Opis metode proizvodnje proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, ki jo morajo proizvajalci upoštevati, po potrebi vključno z vrsto in značilnostmi uporabljenih surovin ali sestavin, in metode, po kateri je proizvod pripravljen (člen 7(2) te uredbe)

„Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ se v skladu z opisom pod točko 4.1 ulovi na začetku ribolovne sezone (od maja do avgusta) in predela po eni od metod v nadaljevanju.

Izbira mladega sleda

Po ulovu se sledi pregledajo glede na lastnosti iz točke 4.1. Nato se pregleda, ali je plast maščobe prosojno bela. Za pregled barve spolnih organov je treba sleda prerezati.

Če vzorec ne izpolnjuje dovolj meril za pravega mladega sleda „maatjesharing“, se ta sled uporabi za drug namen.

Postopek predelave

Celoten postopek predelave z iztrebljanjem, razsoljevanjem in zorenjem poteka po tradicionalnem nizozemskem receptu:

Po ulovu je treba mlade slede iztrebiti ali jim odstraniti glave. To je mogoče narediti na morju ali na kopnem.

Pri iztrebljanju se odstranijo škrge in del drobovja sleda razen trebušne slinavke. Iztrebljanje je vse pogosteje avtomatizirano, vendar ga je še vedno mogoče opraviti s posebnim nožkom. Riba lahko tako dobro izkrvavi, meso pa ostane belo. Trebušna slinavka proizvaja encim, ki skrbi za sledovo presnovo. Po sledovi smrti ta encim spremeni beljakovine v ribi. Tako se začne encimsko zorenje, zaradi katerega ima „Hollandse maatjesharing“ tako poseben okus, vonj in teksturo. Zorenje je avtolitična pretvorba mastnega ribjega mesa, ki jo povzročijo encimi trebušne slinavke.

Odstranitev glave ima enak rezultat. Pri tem se celotna glava odreže, pri iztrebljanju pa glava ostane povezana s telesom sleda.

Za proces zorenja sta obe tehniki enako uspešni.

Proces zorenja

Iztrebljen sled ali sled, ki mu je bila odstranjena glava, zori v razsolici. Za to obstajajo naslednje možnosti:

Suha sol, posuta čez ribo, povzroči, da riba izgubi vlago in kri, s tem pa nastane naravna razsolica.

Sol se v vodi raztopi v razsolico, v katero se nato položi mladi sled. Za solno raztopino se lahko uporabi tudi morska voda z dodano soljo.

Za uporabljeno sol ni posebnih zahtev. Z razsoljevanjem se začne proces zorenja. Za pridobitev končnega proizvoda zorijo mladi sledi, odvisno od velikosti, teže in vsebnosti maščob, od štirih ur do štirih dni v sodih, vedrih ali banjah, napolnjenih z razsolico, odvisno od zahtev prodajnega trga, pri čemer se razume, da velik sled ostane v razsolici dlje časa kot majhen. Sol zavira zorenje, zaradi česar se lahko „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ dolgo časa hrani brez spremembe okusa.

Obstajajo 3 različne metode predelave:

| 1. | Metoda iztrebljanja na morju, s katero se sled iztrebi in razsoli/nasoli na morju, da se lahko takoj začne obdobje zorenja. Nato se sled zamrzne. |
| --- | --- |

1.

Metoda iztrebljanja na morju, s katero se sled iztrebi in razsoli/nasoli na morju, da se lahko takoj začne obdobje zorenja. Nato se sled zamrzne.

| 2. | Metoda iztrebljanja na kopnem, pri kateri se sled takoj po ulovu ohladi v morski vodi in prenese na kopno, nato pa se iztrebi ali se mu odstrani glava ter se razsoli/nasoli, zori in zamrzne. |
| --- | --- |

2.

Metoda iztrebljanja na kopnem, pri kateri se sled takoj po ulovu ohladi v morski vodi in prenese na kopno, nato pa se iztrebi ali se mu odstrani glava ter se razsoli/nasoli, zori in zamrzne.

| 3. | Sled se najprej zamrzne (brez predelave ali razvrščanja), nato pa se na kopnem odtali, da se lahko iztrebi ali se mu odstrani glava, temu sledi razsoljevanje ali suho soljenje ter obdobje zorenja. |
| --- | --- |

3.

Sled se najprej zamrzne (brez predelave ali razvrščanja), nato pa se na kopnem odtali, da se lahko iztrebi ali se mu odstrani glava, temu sledi razsoljevanje ali suho soljenje ter obdobje zorenja.

Z vsemi tremi metodami se pridobi dober „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“.

Zamrznitev sleda je obveznost, ki izhaja iz Uredbe (EU) št. 853/2004.

„Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ se lahko prodaja v nefilirani ali filirani obliki. „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ se lahko filira ročno ali strojno po eno- do sedemnevnem zorenju pri temperaturi 0–4 °C. Ta postopek zorenja lahko pri iztrebljenem proizvodu poteka pred zamrznitvijo in/ali po njej.

Pregledi

Tradicionalni pregled (dozorelega) „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“, ki ga izvajajo prodajalci rib, je naslednji:

| 1. | Preverjanje vonja „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ (običajno v vedru). Vonj mora biti svež, ne pokvarjen ali žarek. |
| --- | --- |

1.

Preverjanje vonja „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ (običajno v vedru). Vonj mora biti svež, ne pokvarjen ali žarek.

| 2. | Razsolica mora biti čiste barve in jasna, treba jo je tudi poskusiti. Sol in dozorel proizvod morata imeti dober okus in ne pokvarjenega. |
| --- | --- |

2.

Razsolica mora biti čiste barve in jasna, treba jo je tudi poskusiti. Sol in dozorel proizvod morata imeti dober okus in ne pokvarjenega.

| 3. | Tipanje proizvoda „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“. Sleda se otipa tako, da se med prsti pomika naprej in nazaj. Imeti mora čvrsto zgradbo, hkrati pa mora biti mehek. |
| --- | --- |

3.

Tipanje proizvoda „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“. Sleda se otipa tako, da se med prsti pomika naprej in nazaj. Imeti mora čvrsto zgradbo, hkrati pa mora biti mehek.

| 4. | Iz vedra je treba previdno vzeti en do dva primerka in ju s filiranjem oceniti. Želodec se pregleda glede vsebnosti planktona, oceni se tudi podkožna maščoba. |
| --- | --- |

4.

Iz vedra je treba previdno vzeti en do dva primerka in ju s filiranjem oceniti. Želodec se pregleda glede vsebnosti planktona, oceni se tudi podkožna maščoba.

Po tradiciji se novi ulov pred dražbo prvega soda oceni. Kljub temu vsak prodajalec rib svoj nakup „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ še vedno ocenjuje na enak način.

Poleg tega se z naključnimi pregledi preverja:

| 1. | ali se ime pravilno uporablja; |
| --- | --- |

1.

ali se ime pravilno uporablja;

| 2. | ali je bil datum ulova v obdobju od maja do avgusta; |
| --- | --- |

2.

ali je bil datum ulova v obdobju od maja do avgusta;

| 3. | ali je bil proizvod iztrebljen/ali mu je bila odstranjena glava, ali je razsoljen in zorjen. |
| --- | --- |

3.

ali je bil proizvod iztrebljen/ali mu je bila odstranjena glava, ali je razsoljen in zorjen.

4.3   Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Tradicionalni način proizvodnje

Zgodovinarji še vedno razpravljajo o tem, ali Willemu Beukelzoonu upravičeno pripada čast odkritelja iztrebljanja sledov. Wierda, zgodovinar, ki je napisal knjigo o odkritjih in odkriteljih, meni, da je tako:

„Soljenje sleda in drugih rib je šele pred 300 leti odkril ribič Willem Beukelsen iz Biervlieta, [...] mesta na celinskem delu Flandrije. Slede je najprej iztrebil, nato pa nasolil v sodih, v katerih so jih skladiščili. Umrl je leta 1397, v njegovem grbu sta bila dva noža za iztrebljanje. Njegova zapuščina je njegov dober ugled, domačini pa obiskovalcem še vedno razkazujejo njegov grob. Cesar Karel V., ki mu je sled teknil, [...] je počastil spomin na tega moža, tako da je leta 1556 s svojo sestro Marijo, kraljico Madžarske in kraljico Francije, prišel v Biervliet, obiskal njegov grob in njegovi duši zaželel blaženost.“ (Wierda, Naauwkeurige Verhandelinge van de eerste Uytvindingen en Uytvinders, 1733)

Ni pomembno, ali je bil Beukelzoon dejansko odkritelj iztrebljanja sleda ali je to v različnih krajih neodvisno odkrilo več ljudi. V tistih časih še niso poznali encimskih učinkov in se zato pravzaprav niso zavedali vrednosti tega odkritja. Iztrebljanje se je pretežno izvajalo na kopnem (A. de Boer, W. Klootwijk: Haring en zijn maatjes 2004).

Slede so v srednjem veku prvotno v glavnem lovili v danski regiji Skåne. Leto 1384 pa je bila prelomnica v zgodovini sleda. Na vsakoletnem dnevu Hanse hanzeatska mesta niso več hotela opravljati storitev za nizozemske ribiške ladje. Prepoved je privedla do tega, da se je uspešen ulov sledov preselil na Nizozemsko. Nizozemskim ribičem, ki so lovili slede in niso bili več dobrodošli niti v regiji Skåne niti v Angliji, ni preostalo nič drugega, kot da so slede predelali na ladji na odprtem morju. Nizozemci so tako v največji možni meri izboljšali kakovost, ki je na koncu presegla kakovost sleda iz regije Skåne:

„Dejstvo, da so razmere prisilile Nizozemce, da so slede takoj po ulovu na krovu očistili in nasolili, je verjetno prispevalo k znatnemu izboljšanju kakovosti in obstojnosti.“ (Stam, Haring een liefdesgeschiedenis, 2011)

Stam je v svoji knjigi poudaril pomen soljenja. Sol zavira razvoj bakterij in je bila zelo pomembna za obstojnost sleda. Zaradi soljenja so lahko ladje ostale dlje časa na morju, ne da bi se proizvod pokvaril. Proizvod „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ je tako edinstven zaradi čiščenja oziroma iztrebljanja. Nizozemski izraz za iztrebljanje je izpeljan iz besede, ki pomeni „škrge“, iztrebljanje pa pomeni odstranjevanje drobovja. Posebnost iztrebljanja je, da se drobovje ne odstrani v celoti kakor pri drugi vrsti odstranjevanja drobovja. Razlika je bistvena: pri proizvodu „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ je bistveno, da trebušna slinavka ostane v ribi. Ta prebavna žleza vsebuje encime, ki razgrajujejo beljakovine in skrbijo za zorenje ribjega mesa. Spomladi je mladi sled poln encimov. Odkritje iztrebljanja v kombinaciji s soljenjem je omogočilo, da so ladje postale večje, bolj oddaljena ribolovna območja pa dosegljiva. Tako je bilo mogoče povečati ulov in zagotoviti njegovo spravilo. Posledica tega je bila večja blaginja (Stam, 2011).

Za sloves nizozemskih ribičev sleda je bil zaslužen prehod od iztrebljanja na kopnem do iztrebljanja na morju kot posledica prepovedi iz leta 1384. Ko nizozemski ribiči niso bili več dobrodošli v regiji Skåne, so slede iztrebljali na morju ter jih nasoljevali v sodovih. Pomembna prednost je, da na morju iztrebljen sled po smrti bolje izkrvavi. Sled, iztrebljen šele čez nekaj časa na kopnem, slabše izkrvavi, ker je kri že strjena. Poznavalci še vedno opazijo, ali je bil sled iztrebljen na kopnem ali na morju. Iztrebljanje sleda na morju je bila prelomnica v ribolovu na slede in Nizozemska je doživela razcvet. Od leta 1450 se je industrija razvila v ribolov z jadrnicami, ki se je od leta 1567 imenoval „Veliko ribištvo“, veliko trgovsko podjetje za ribolov sleda (Stam 2011). Mesta Schiedam, Vlaardingen en Maassluis, znana kot tri mesta ob reki Maas, so imela do leta 1857 več desetletij monopol na iztrebljanje.

Tradicionalna surovina

Zaradi usihajočega staleža rib je bila konec sedemdesetih let prejšnjega stoletja uvedena prepoved ribolova atlantskega sleda v Severnem morju. Veletrgovci iz Nizozemske so se nato preselili na Dansko. Danci so v ožini Skagerrak lovili slede, zelo podobne mladim sledom iz Severnega morja. Njim iztrebljanje in zorenje takrat še ni bilo poznano. Nizozemci so na Jutlandiji svojo tradicionalno metodo predelave. Po letu 1983 je bil ribolov sleda v Severnem morju v manjšem obsegu spet dovoljen. Kljub temu so Nizozemci še naprej kupovali in predelovali danskega sleda. Še vedno gre za slede iz Severnega morja, kjer je prej ribarilo toliko nizozemskih ladij. Leta pozneje so nizozemski trgovci s sledi svoje delovno področje razširili do Norveške, v manjši meri pa tudi do Škotske. Na Nizozemskem se praznuje dan zastave (Vlaggetjesdag); v preteklosti je bil to dan pred odhodom ribiške flote na ribolov sleda, danes pa se praznuje prihod „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“. Prvo obveščanje javnosti o tem prazniku se je začelo leta 1947. Izplutje ribiške flote je bilo simbolnega pomena in je pomenilo upanje za revno prebivalstvo. Prihod „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ je pomenil boljše čase, dan zastave pa je bil simbol za to.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---