# Europeiska unionens L 131/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 131 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången28 maj 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 131

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången28 maj 2015

---

| Innehållsförteckning | | III   Andra akter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 301/14/KOL av den 16 juli 2014 om ändring för nittioåttonde gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom antagandet av nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020 [2015/790] | 1 |

Innehållsförteckning

III   Andra akter

Sida

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 301/14/KOL av den 16 juli 2014 om ändring för nittioåttonde gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom antagandet av nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020 [2015/790]

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 28.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 131/1

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 301/14/KOL

av den 16 juli 2014

om ändring för nittioåttonde gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom antagandet av nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020 [2015/790]

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (nedan kallad myndigheten) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

MED BEAKTANDE av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

MED BEAKTANDE AV avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat övervakningsavtalet), särskilt artiklarna 5.2 b och 24 samt artikel 1 i del I av protokoll 3 till avtalet, och

av följande skäl:

Enligt artikel 24 i övervakningsavtalet ska myndigheten ge verkan åt bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet.

Enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet ska myndigheten utfärda meddelanden eller riktlinjer om frågor som behandlas i EES-avtalet, om EES-avtalet eller övervakningsavtalet uttryckligen föreskriver det eller om myndigheten anser det nödvändigt.

Den 9 april 2014 antog Europeiska kommissionen Riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020
   (1). I riktlinjerna anges på vilka villkor statligt stöd till miljöskydd och energi kan förklaras förenligt med den inre marknaden. Riktlinjerna gäller från och med den 1 juli 2014.

Dessa riktlinjer är av betydelse för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

En enhetlig tillämpning av reglerna om statligt stöd i EES-avtalet måste garanteras i hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet i överensstämmelse med målet att uppnå enhetlighet som fastställs i artikel 1 i EES-avtalet.

Enligt punkt II under rubriken ”ALLMÄNT” i bilaga XV till EES-avtalet ska myndigheten efter samråd med Europeiska kommissionen anta nya riktlinjer som motsvarar dem som antagits av Europeiska kommissionen.

Myndigheten HAR SAMRÅTT med Europeiska kommissionen.

Myndigheten HAR RÅDFRÅGAT Eftastaterna i den aktuella frågan, genom en skrivelse av den 26 juni 2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De materiella reglerna inom området för statligt stöd ska ändras genom införandet av nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020. De nya riktlinjerna har bifogats detta beslut och utgör en integrerad del av det.

Artikel 2

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 16 juli 2014.

För Eftas övervakningsmyndighet

Oda Helen SLETNES

Ordförande

Helga JÓNSDÓTTIR

Ledamot av kollegiet

---

(1)  EUT C 200, 28.6.2014, s. 1.

1

---

BILAGA

DEL III – HORISONTELLA REGLER

Riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020
   (1)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| INLEDNING | 3 |
| --- | --- |

| 1. | TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Tillämpningsområde | 5 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Stödåtgärder som omfattas av dessa riktlinjer | 6 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Definitioner | 6 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | ANMÄLNINGSPLIKTIGT MILJÖ- OCH ENERGISTÖD | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | BEDÖMNING AV FÖRENLIGHET ENLIGT ARTIKEL 61.3 c I EES-AVTALET | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Gemensamma bedömningsprinciper | 12 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Allmänna bestämmelser om förenlighet | 13 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Stöd till energi från förnybara källor | 24 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Åtgärder för energieffektivitet, inklusive kraftvärme, fjärrvärme och fjärrkyla | 28 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Stöd till resurseffektivitet, särskilt stöd till avfallshantering | 30 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.6 | Stöd till avskiljning och lagring av koldioxid (CCS) | 31 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.7 | Stöd i form av nedsättningar av eller befrielse från miljöskatter och i form av minskningar i finansieringsstöd för el från förnybara källor | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.8 | Stöd till energiinfrastruktur | 35 |
| --- | --- | --- |

3.8

| 3.9 | Stöd till tillräcklig försörjningskapacitet | 37 |
| --- | --- | --- |

3.9

| 3.10 | Stöd i form av system för handel med utsläppsrätter | 40 |
| --- | --- | --- |

3.10

| 3.11 | Stöd för omlokalisering av företag | 41 |
| --- | --- | --- |

3.11

| 4. | UTVÄRDERING | 42 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | TILLÄMPNING | 42 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | RAPPORTERING OCH ÖVERVAKNING | 43 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | ÖVERSYN | 43 |
| --- | --- | --- |

7.

INLEDNING

| (1) | För att förhindra att statligt stöd leder till en snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden och påverkar handeln mellan avtalsparterna på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset, fastställs i artikel 61.1 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet) principen att statligt stöd är förbjudet. Enligt artikel 61.2 och 61.3 i EES-avtalet kan statligt stöd emellertid i vissa fall vara förenligt med EES-avtalets funktion. |
| --- | --- |

(1)

För att förhindra att statligt stöd leder till en snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden och påverkar handeln mellan avtalsparterna på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset, fastställs i artikel 61.1 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet) principen att statligt stöd är förbjudet. Enligt artikel 61.2 och 61.3 i EES-avtalet kan statligt stöd emellertid i vissa fall vara förenligt med EES-avtalets funktion.

| (2) | Enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet kan Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad myndigheten) anse att statligt stöd är förenligt med EES-avtalets funktion när det är avsett att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter inom EES-området och när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet kan Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad myndigheten) anse att statligt stöd är förenligt med EES-avtalets funktion när det är avsett att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter inom EES-området och när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (3) | De miljöpolitiska målen bör beaktas vid bedömningen av förenligheten när det gäller det statliga stödet på miljöområdet, särskilt i syfte att främja hållbar utveckling (se artiklarna 73–75 och det nionde skälet i ingressen till EES-avtalet). Det råder alltså inget motsatsförhållande mellan konkurrenspolitiken och miljöpolitiken, utan miljöskyddskraven ska integreras i fastställandet och genomförandet av konkurrenspolitiken, särskilt för att främja en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(3)

De miljöpolitiska målen bör beaktas vid bedömningen av förenligheten när det gäller det statliga stödet på miljöområdet, särskilt i syfte att främja hållbar utveckling (se artiklarna 73–75 och det nionde skälet i ingressen till EES-avtalet). Det råder alltså inget motsatsförhållande mellan konkurrenspolitiken och miljöpolitiken, utan miljöskyddskraven ska integreras i fastställandet och genomförandet av konkurrenspolitiken, särskilt för att främja en hållbar utveckling.

| (4) | Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) har antagit nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020 (nedan kallade kommissionens riktlinjer). Kommissionens riktlinjer är ett instrument för att genomföra ett antal politiska beslut som Europeiska unionen har fattat, inklusive Europa 2020-strategin (2), energi- och klimatpaketet (3), flaggskeppinitiativet ”Ett resurseffektivt Europa” (4), färdplanen för ett resurseffektivt Europa (5) samt meddelandet ”En klimat- och energipolitisk ram för perioden 2020–2030” (6) (nedan kallad 2030-ramen) som anger de energi- och klimatmål som ska uppnås fram till 2030. Det har också förekommit flera slutsatser från rådet där man efterlyser en utfasning av miljöfarliga subventioner (7). I kommissionens riktlinjer beaktas därför de negativa effekterna av miljöfarliga subventioner, samtidigt som hänsyn tas till behovet av att hantera kompromisser mellan olika områden och politiska åtgärder, vilket också anges i dessa politiska instrument. Stöd för utvinning av fossila bränslen omfattas t.ex. inte av dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) har antagit nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi för 2014–2020 (nedan kallade kommissionens riktlinjer). Kommissionens riktlinjer är ett instrument för att genomföra ett antal politiska beslut som Europeiska unionen har fattat, inklusive Europa 2020-strategin (2), energi- och klimatpaketet (3), flaggskeppinitiativet ”Ett resurseffektivt Europa” (4), färdplanen för ett resurseffektivt Europa (5) samt meddelandet ”En klimat- och energipolitisk ram för perioden 2020–2030” (6) (nedan kallad 2030-ramen) som anger de energi- och klimatmål som ska uppnås fram till 2030. Det har också förekommit flera slutsatser från rådet där man efterlyser en utfasning av miljöfarliga subventioner (7). I kommissionens riktlinjer beaktas därför de negativa effekterna av miljöfarliga subventioner, samtidigt som hänsyn tas till behovet av att hantera kompromisser mellan olika områden och politiska åtgärder, vilket också anges i dessa politiska instrument. Stöd för utvinning av fossila bränslen omfattas t.ex. inte av dessa riktlinjer.

| (5) | Myndigheten noterar att dessa politiska instrument, liksom en rad rättsliga bestämmelser som dessa riktlinjer hänvisar till, inte får införlivas med – eller faller utanför – EES-avtalets tillämpningsområde (8). I syfte att säkerställa en enhetlig tillämpning av bestämmelserna om statligt stöd och likvärdiga konkurrensvillkor i hela EES, kommer myndigheten ändå att generellt sett tillämpa samma referenspunkter som i kommissionens riktlinjer vid bedömningen av ett miljöstöds förenlighet med EES-avtalets funktion, med hänsyn tagen till den särskilda rättsliga situationen i Eftastaterna. Detta innebär att det i de här riktlinjerna hänvisas till relevant EU-lagstiftning och relevanta EU-dokument i de fall sådana har antagits. Myndigheten understryker att sådana hänvisningar till EU-lagstiftningen inte innebär att Eftaländerna är skyldiga att följa denna lagstiftning när sådan lagstiftning inte har införlivats i EES-avtalet (9). Dessa texter tjänar bara som ett underlag för att bedöma statliga stödåtgärders förenlighet med EES-avtalets funktion i den mening som avses i artikel 61.3 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(5)

Myndigheten noterar att dessa politiska instrument, liksom en rad rättsliga bestämmelser som dessa riktlinjer hänvisar till, inte får införlivas med – eller faller utanför – EES-avtalets tillämpningsområde (8). I syfte att säkerställa en enhetlig tillämpning av bestämmelserna om statligt stöd och likvärdiga konkurrensvillkor i hela EES, kommer myndigheten ändå att generellt sett tillämpa samma referenspunkter som i kommissionens riktlinjer vid bedömningen av ett miljöstöds förenlighet med EES-avtalets funktion, med hänsyn tagen till den särskilda rättsliga situationen i Eftastaterna. Detta innebär att det i de här riktlinjerna hänvisas till relevant EU-lagstiftning och relevanta EU-dokument i de fall sådana har antagits. Myndigheten understryker att sådana hänvisningar till EU-lagstiftningen inte innebär att Eftaländerna är skyldiga att följa denna lagstiftning när sådan lagstiftning inte har införlivats i EES-avtalet (9). Dessa texter tjänar bara som ett underlag för att bedöma statliga stödåtgärders förenlighet med EES-avtalets funktion i den mening som avses i artikel 61.3 i EES-avtalet.

| (6) | I dessa riktlinjer anger myndigheten villkoren för när stöd till energi och miljö kan anses förenliga med EES-avtalets funktion i den mening som avses i artikel 61.3 c i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(6)

I dessa riktlinjer anger myndigheten villkoren för när stöd till energi och miljö kan anses förenliga med EES-avtalets funktion i den mening som avses i artikel 61.3 c i EES-avtalet.

| (7) | I sitt meddelande om modernisering av det statliga stödet (10) tillkännagav kommissionen följande tre mål som eftersträvas genom moderniseringen av kontrollen av det statliga stödet:






  a) | Främja en hållbar, smart tillväxt för alla på en konkurrensutsatt inre marknad. |
| --- | --- | --- |

(7)

I sitt meddelande om modernisering av det statliga stödet (10) tillkännagav kommissionen följande tre mål som eftersträvas genom moderniseringen av kontrollen av det statliga stödet:

a)

Främja en hållbar, smart tillväxt för alla på en konkurrensutsatt inre marknad.

| b) | Inrikta kommissionens förhandsgranskning på de ärenden som har störst påverkan på den inre marknaden och samtidigt stärka samarbetet med medlemsstaterna vid tillämpningen av det statliga stödet. |
| --- | --- |

b)

Inrikta kommissionens förhandsgranskning på de ärenden som har störst påverkan på den inre marknaden och samtidigt stärka samarbetet med medlemsstaterna vid tillämpningen av det statliga stödet.

| c) | Rationalisera reglerna och möjliggöra snabbare beslut. |
| --- | --- |

c)

Rationalisera reglerna och möjliggöra snabbare beslut.

| (8) | I meddelandet efterlystes framför allt ett gemensamt tillvägagångssätt för översynen av de olika riktlinjerna och rambestämmelserna, baserad på en förstärkning av den inre marknaden, förbättrad effektivitet i de offentliga utgifterna, ett säkerställande av att det statliga stödet i högre grad bidrar till uppfyllandet av mål av gemensamt intresse samt en noggrannare kontroll av om stödet har en stimulanseffekt, är begränsat till ett nödvändigt minimum och att det inte har några negativa effekter på konkurrens och handel. Dessa principer har också genomförts av myndigheten. De villkor för förenlighet som anges i dessa riktlinjer är baserade på dessa gemensamma bedömningsprinciper. |
| --- | --- |

(8)

I meddelandet efterlystes framför allt ett gemensamt tillvägagångssätt för översynen av de olika riktlinjerna och rambestämmelserna, baserad på en förstärkning av den inre marknaden, förbättrad effektivitet i de offentliga utgifterna, ett säkerställande av att det statliga stödet i högre grad bidrar till uppfyllandet av mål av gemensamt intresse samt en noggrannare kontroll av om stödet har en stimulanseffekt, är begränsat till ett nödvändigt minimum och att det inte har några negativa effekter på konkurrens och handel. Dessa principer har också genomförts av myndigheten. De villkor för förenlighet som anges i dessa riktlinjer är baserade på dessa gemensamma bedömningsprinciper.

1.   Tillämpningsområde och definitioner

1.1   Tillämpningsområde

| (9) | Dessa riktlinjer är tillämpliga på statligt stöd som beviljas för miljöskydd eller energimål i alla sektorer som omfattas av EES-avtalet i den utsträckning åtgärderna omfattas av avsnitt 1.2. De är därför även tillämpliga på sådana sektorer som omfattas av särskilda EES-regler för statligt stöd (t.ex. transport (11) och kol), om inget annat anges i dessa särskilda regler. |
| --- | --- |

(9)

Dessa riktlinjer är tillämpliga på statligt stöd som beviljas för miljöskydd eller energimål i alla sektorer som omfattas av EES-avtalet i den utsträckning åtgärderna omfattas av avsnitt 1.2. De är därför även tillämpliga på sådana sektorer som omfattas av särskilda EES-regler för statligt stöd (t.ex. transport (11) och kol), om inget annat anges i dessa särskilda regler.

| (10) | Dessa riktlinjer gäller inte följande:






  a) | Formgivning och tillverkning av miljövänliga produkter, maskiner eller transportmedel för att kunna driva dem med mindre förbrukning av naturresurser och åtgärder som vidtas i fabriker eller andra produktionsanläggningar i syfte att förbättra säkerhet eller hygien (12). |
| --- | --- | --- |

(10)

Dessa riktlinjer gäller inte följande:

a)

Formgivning och tillverkning av miljövänliga produkter, maskiner eller transportmedel för att kunna driva dem med mindre förbrukning av naturresurser och åtgärder som vidtas i fabriker eller andra produktionsanläggningar i syfte att förbättra säkerhet eller hygien (12).

| b) | Finansiering av miljöskyddsåtgärder som avser infrastrukturer för luft-, väg- och järnvägstransporter samt för sjötransporter och transporter på inre vattenvägar. |
| --- | --- |

b)

Finansiering av miljöskyddsåtgärder som avser infrastrukturer för luft-, väg- och järnvägstransporter samt för sjötransporter och transporter på inre vattenvägar.

| c) | Icke återvinningsbara kostnader enligt riktlinjerna för en analysmetod för statligt stöd i samband med icke återvinningsbara kostnader (13). |
| --- | --- |

c)

Icke återvinningsbara kostnader enligt riktlinjerna för en analysmetod för statligt stöd i samband med icke återvinningsbara kostnader (13).

| d) | Statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (14), som regleras i bestämmelserna i riktlinjerna för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (15). |
| --- | --- |

d)

Statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (14), som regleras i bestämmelserna i riktlinjerna för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (15).

| e) | Statligt stöd till åtgärder som avser biologisk mångfald (16). |
| --- | --- |

e)

Statligt stöd till åtgärder som avser biologisk mångfald (16).

| (11) | Miljö- och energistöd får inte beviljas företag som befinner sig i svårigheter såsom detta begrepp tillämpas i dessa riktlinjer enligt definitionen i de tillämpliga riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (17), inbegripet senare ändringar. |
| --- | --- |

(11)

Miljö- och energistöd får inte beviljas företag som befinner sig i svårigheter såsom detta begrepp tillämpas i dessa riktlinjer enligt definitionen i de tillämpliga riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (17), inbegripet senare ändringar.

| (12) | När myndigheten bedömer stöd som beviljats ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grund av ett tidigare myndighetsbeslut om att ett stöd är olagligt och oförenligt med EES-avtalets funktion, kommer myndigheten att beakta det stödbelopp som återstår att återkräva (18). |
| --- | --- |

(12)

När myndigheten bedömer stöd som beviljats ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grund av ett tidigare myndighetsbeslut om att ett stöd är olagligt och oförenligt med EES-avtalets funktion, kommer myndigheten att beakta det stödbelopp som återstår att återkräva (18).

1.2   Stödåtgärder som omfattas av dessa riktlinjer

| (13) | Myndigheten har kartlagt ett antal miljö- och energiåtgärder för vilka statligt stöd på vissa villkor kan anses vara förenligt med EES-avtalets funktion enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet:






  a) | Stöd till företag som går längre än unionsnormerna eller höjer nivån på miljöskyddet i avsaknad av unionsnormer (inklusive stöd för inköp av nya transportfordon). |
| --- | --- | --- |

(13)

Myndigheten har kartlagt ett antal miljö- och energiåtgärder för vilka statligt stöd på vissa villkor kan anses vara förenligt med EES-avtalets funktion enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet:

a)

Stöd till företag som går längre än unionsnormerna eller höjer nivån på miljöskyddet i avsaknad av unionsnormer (inklusive stöd för inköp av nya transportfordon).

| b) | Stöd till tidig anpassning till framtida unionsnormer. |
| --- | --- |

b)

Stöd till tidig anpassning till framtida unionsnormer.

| c) | Stöd till miljöstudier. |
| --- | --- |

c)

Stöd till miljöstudier.

| d) | Stöd till sanering av förorenade områden. |
| --- | --- |

d)

Stöd till sanering av förorenade områden.

| e) | Stöd till energi från förnybara källor. |
| --- | --- |

e)

Stöd till energi från förnybara källor.

| f) | Stöd till åtgärder för energieffektivitet, inklusive kraftvärme samt fjärrvärme och fjärrkyla. |
| --- | --- |

f)

Stöd till åtgärder för energieffektivitet, inklusive kraftvärme samt fjärrvärme och fjärrkyla.

| g) | Stöd till resurseffektivitet, och särskilt till avfallshantering. |
| --- | --- |

g)

Stöd till resurseffektivitet, och särskilt till avfallshantering.

| h) | Stöd till avskiljning, transport och lagring av koldioxid, inbegripet enskilda delar av kedjan för avskiljning och lagring av koldioxid (CCS). |
| --- | --- |

h)

Stöd till avskiljning, transport och lagring av koldioxid, inbegripet enskilda delar av kedjan för avskiljning och lagring av koldioxid (CCS).

| i) | Stöd i form av nedsättning av eller befrielse från miljöskatter. |
| --- | --- |

i)

Stöd i form av nedsättning av eller befrielse från miljöskatter.

| j) | Stöd i form av sänkning av de avgifter som finansierar stödet till el från förnybara källor. |
| --- | --- |

j)

Stöd i form av sänkning av de avgifter som finansierar stödet till el från förnybara källor.

| k) | Stöd till energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

k)

Stöd till energiinfrastruktur.

| l) | Stöd till åtgärder för att säkerställa tillräcklig produktionskapacitet. |
| --- | --- |

l)

Stöd till åtgärder för att säkerställa tillräcklig produktionskapacitet.

| m) | Stöd i form av utsläppsrätter. |
| --- | --- |

m)

Stöd i form av utsläppsrätter.

| n) | Stöd till omlokalisering av företag. |
| --- | --- |

n)

Stöd till omlokalisering av företag.

1.3   Definitioner

| (14) | I dessa riktlinjer gäller följande definitioner:
  1.   
  miljöskydd
  : åtgärder som syftar till att avhjälpa eller förebygga sådana skador på den fysiska miljön eller naturresurserna som orsakas av stödmottagarens egen verksamhet, minska risken för sådana skador eller åstadkomma en effektivare användning av naturresurser, inklusive energisparåtgärder och användningen av förnybara energikällor.
  2.   
  energieffektivitet
  : en mängd sparad energi som fastställs genom mätning och/eller uppskattning av förbrukningen före och efter genomförandet av en åtgärd för att förbättra energieffektiviteten, med normalisering för yttre förhållanden som påverkar energiförbrukningen.
  3.   
  unionsnorm
  :






  a) | en obligatorisk unionsnorm som anger den nivå som enskilda företag (19) ska uppnå i miljöhänseende, eller |
| --- | --- | --- |

(14)

I dessa riktlinjer gäller följande definitioner:

1.   
  miljöskydd
  : åtgärder som syftar till att avhjälpa eller förebygga sådana skador på den fysiska miljön eller naturresurserna som orsakas av stödmottagarens egen verksamhet, minska risken för sådana skador eller åstadkomma en effektivare användning av naturresurser, inklusive energisparåtgärder och användningen av förnybara energikällor.

2.   
  energieffektivitet
  : en mängd sparad energi som fastställs genom mätning och/eller uppskattning av förbrukningen före och efter genomförandet av en åtgärd för att förbättra energieffektiviteten, med normalisering för yttre förhållanden som påverkar energiförbrukningen.

3.   
  unionsnorm
  :

a)

en obligatorisk unionsnorm som anger den nivå som enskilda företag (19) ska uppnå i miljöhänseende, eller

| b) | skyldigheten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (20) att använda bästa tillgängliga teknik och att säkerställa att utsläppsnivåerna för föroreningar inte är högre än de skulle ha varit vid användning av bästa tillgängliga teknik. När det gäller fall där utsläppsnivåer med anknytning till bästa tillgängliga teknik har definierats i genomförandeakter som antagits enligt direktiv 2010/75/EU, ska dessa nivåer gälla vid tillämpningen av dessa riktlinjer. Om nivåerna uttrycks i form av ett intervall ska man tillämpa den nivå där den bästa tillämpliga tekniken först uppnås. |
| --- | --- |

b)

skyldigheten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (20) att använda bästa tillgängliga teknik och att säkerställa att utsläppsnivåerna för föroreningar inte är högre än de skulle ha varit vid användning av bästa tillgängliga teknik. När det gäller fall där utsläppsnivåer med anknytning till bästa tillgängliga teknik har definierats i genomförandeakter som antagits enligt direktiv 2010/75/EU, ska dessa nivåer gälla vid tillämpningen av dessa riktlinjer. Om nivåerna uttrycks i form av ett intervall ska man tillämpa den nivå där den bästa tillämpliga tekniken först uppnås.

4.   
  miljöinnovation
  : alla former av innovationsverksamhet som leder eller syftar till att avsevärt förbättra miljöskyddet, inbegripet nya produktionsprocesser, nya produkter eller tjänster och nya lednings- och affärsmetoder, som, om de används eller genomförs, sannolikt förebygger eller avsevärt minskar miljöriskerna, föroreningarna och andra negativa effekter av resursutnyttjandet, genom hela livscykeln för närliggande verksamheter.

I denna definition anses följande inte vara innovationer:

| i) | Smärre förändringar eller förbättringar. |
| --- | --- |

i)

Smärre förändringar eller förbättringar.

| ii) | Förbättrade produktions- eller tjänstemöjligheter genom införandet av tillverknings- eller logistiksystem som i hög grad liknar dem som redan används. |
| --- | --- |

ii)

Förbättrade produktions- eller tjänstemöjligheter genom införandet av tillverknings- eller logistiksystem som i hög grad liknar dem som redan används.

| iii) | Förändringar av affärsmetoder, arbetsplatsorganisation eller yttre förbindelser som utgår från organisationsmetoder som redan används inom företaget. |
| --- | --- |

iii)

Förändringar av affärsmetoder, arbetsplatsorganisation eller yttre förbindelser som utgår från organisationsmetoder som redan används inom företaget.

| iv) | Ändrad ledningsstrategi. |
| --- | --- |

iv)

Ändrad ledningsstrategi.

| v) | Sammanslagningar och förvärv. |
| --- | --- |

v)

Sammanslagningar och förvärv.

| vi) | Upphörande med en process. |
| --- | --- |

vi)

Upphörande med en process.

| vii) | Allmänt utbyte eller utvidgning av kapitalet. |
| --- | --- |

vii)

Allmänt utbyte eller utvidgning av kapitalet.

| viii) | Förändringar som uteslutande beror på ändrade faktorpriser, anpassning, regelbundna säsongsanpassningar eller andra cykliska anpassningar. |
| --- | --- |

viii)

Förändringar som uteslutande beror på ändrade faktorpriser, anpassning, regelbundna säsongsanpassningar eller andra cykliska anpassningar.

| ix) | Handel med nya eller väsentligt förbättrade produkter. |
| --- | --- |

ix)

Handel med nya eller väsentligt förbättrade produkter.

5.   
  förnybara energikällor
  : följande förnybara icke-fossila energikällor: vindkraft, solenergi, aerotermisk energi (luftvärme), geotermisk energi, hydrotermisk energi, havsenergi, vattenkraft, biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsverk samt biogaser.

6.   
  biomassa
  : den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter från jordbruk (bland annat material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung), skogsbruk och därmed förknippad industri, inklusive fiske och vattenbruk, liksom biogas och den biologiskt nedbrytbara delen av industriavfall och kommunalt avfall.

7.   
  biobränsle
  : flytande eller gasformigt bränsle för transport som framställs av biomassa.

8.   
  flytande biobränslen
  : flytande bränsle som framställs av biomassa för att ge energi för andra syften än transport, inklusive el, uppvärmning och kylning.

9.   
  hållbart biobränsle
  : biobränsle som uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17 i direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor samt eventuella ändringar av detta (21).

10.   
  samarbetsmekanism
  : en mekanism som uppfyller de villkor som anges i artiklarna 6, 7 eller 8 i direktiv 2009/28/EG.

11.   
  energi från förnybara energikällor
  : energi som produceras vid anläggningar som endast använder förnybara energikällor samt andelen energi (uttryckt i värmevärde) som producerats från förnybara energikällor i hybridanläggningar som också använder konventionella energikällor, och detta omfattar förnybar el som används för att fylla lagringssystemen, men inte el som produceras som ett resultat av lagringssystemen.

12.   
  kraftvärme
  : samtidig framställning i en och samma process av värmeenergi och elenergi och/eller mekanisk energi.

13.   
  högeffektiv kraftvärme
  : kraftvärme som uppfyller definitionen av högeffektiv kraftvärme i artikel 2.34 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (22).

14.   
  energieffektiv fjärrvärme och fjärrkyla
  : fjärrvärme och fjärrkyla som uppfyller definitionen av effektiva system för fjärrvärme och fjärrkyla i artikel 2.41 och 2.42 i direktiv 2012/27/EU. Definitionen inbegriper anläggningar för produktion av värme/kyla och det nätverk (inbegripet tillhörande anordningar) som krävs för att distribuera värme/kyla från produktionsenheterna till kundens lokaler.

15.   
  miljöskatt
  : en skatt vars specifika beskattningsunderlag har tydliga negativa effekter på miljön, eller vars syfte därför är att vissa verksamheter, varor eller tjänster ska beskattas så att miljökostnaderna ingår i priset eller att producenter och konsumenter styrs mot miljövänligare verksamheter.

16.   
  unionens lägsta skattenivå
  : den lägsta skattenivå som anges i unionslagstiftningen; på energiprodukter och elektricitet avses med unionens lägsta skattenivå den lägsta skattenivå som anges i bilaga I till direktiv 2003/96/EG.

17.   
  små och medelstora företag
  : företag som uppfyller villkoren i kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (23).

18.   
  stora företag
  : företag som inte omfattas av definitionen av små och medelstora företag.

19.   
  individuellt stöd
  : stöd som beviljas antingen på grundval av en stödordning eller för ett särskilt ändamål.

20.   
  stödnivå
  : stödbeloppet brutto uttryckt i procent av de stödberättigande kostnaderna. Alla siffror som används ska avse bruttobelopp, dvs. belopp före eventuella avdrag för skatt eller andra avgifter. Om stöd beviljas i någon annan form än som bidrag, ska stödbeloppet vara lika med stödets bidragsekvivalent. Stöd som betalas ut i flera omgångar ska beräknas till sitt värde vid tidpunkten för beviljandet. Den ränta som ska användas för omräkning och för att räkna ut stödbeloppet i ett mjukt lån ska vara den gällande referensräntan vid den tidpunkt då lånet beviljades. Stödnivån beräknas per stödmottagare.

21.   
  driftsfördel
  : för beräkning av stödberättigande kostnader, särskilt kostnadsbesparingar eller ytterligare kompletterande produktion som direkt sammanhänger med den extra investeringen i miljöskyddssyfte och i tillämpliga fall fördelar som uppkommer genom andra stödåtgärder, oavsett om de utgör statligt stöd eller inte, inbegripet driftsstöd som beviljas för samma stödberättigande kostnader, inmatningspriser eller andra stödåtgärder.

22.   
  driftskostnader
  : för beräkning av stödberättigande kostnader, särskilt extra produktionskostnader såsom underhållskostnader som blir följden av den extra investeringen i miljöskyddssyfte.

23.   
  materiell tillgång
  : för beräkning av stödberättigande kostnader, investeringar i tomtmark som är absolut nödvändiga för att uppfylla miljökraven, investeringar i byggnader, anläggningar och utrustning, om syftet är att minska eller avlägsna föroreningar och olägenheter, och investeringar för att anpassa produktionsmetoderna för att skydda miljön.

24.   
  immateriell tillgång
  : för beräkning av stödberättigande kostnader, utgifter för tekniköverföring genom förvärv av tillverkningslicenser eller patenterad och icke-patenterad know-how, om sådana utgifter uppfyller följande villkor:

| a) | Den ska betraktas som en avskrivningsbar tillgång. |
| --- | --- |

a)

Den ska betraktas som en avskrivningsbar tillgång.

| b) | Den ska ha förvärvats på marknadsvillkor från företag där köparen inte har några direkta eller indirekta kontrollbefogenheter. |
| --- | --- |

b)

Den ska ha förvärvats på marknadsvillkor från företag där köparen inte har några direkta eller indirekta kontrollbefogenheter.

| c) | Den ska tas upp som en tillgång i företaget och finnas kvar och utnyttjas av det stödmottagande företaget under minst fem år från och med det att stödet beviljats. Detta villkor gäller inte om den immateriella tillgången är tekniskt föråldrad. Vid en vidareförsäljning under denna femårsperiod ska inkomsterna från försäljningen dras av från de stödberättigande kostnaderna och i förekommande fall leda till att stödbeloppet helt eller delvis återbetalas. |
| --- | --- |

c)

Den ska tas upp som en tillgång i företaget och finnas kvar och utnyttjas av det stödmottagande företaget under minst fem år från och med det att stödet beviljats. Detta villkor gäller inte om den immateriella tillgången är tekniskt föråldrad. Vid en vidareförsäljning under denna femårsperiod ska inkomsterna från försäljningen dras av från de stödberättigande kostnaderna och i förekommande fall leda till att stödbeloppet helt eller delvis återbetalas.

25.   
  internalisering av kostnaderna
  : principen om att samtliga kostnader som hänger samman med miljöskyddet bör tas med i det förorenande företagets produktionskostnader.

26.   
  förorenare
  : den som direkt eller indirekt skadar miljön eller skapar förhållanden som leder till sådana skador (24).

27.   
  förorening
  : i det här sammanhanget den skada som förorenaren orsakar genom att direkt eller indirekt skada miljön, eller genom att skapa förhållanden som leder till sådana skador på den fysiska miljön eller på naturresurserna.

28.   
  principen om att förorenaren betalar
  : kostnaderna för åtgärder för att hantera föroreningar bör åligga den förorenare som orsakar föroreningarna.

29.   
  förorenat område
  : ett område där förekomst av farliga ämnen orsakad av mänsklig verksamhet har bekräftats och där denna förekomst är så stor att den utgör en betydande risk för människors hälsa eller för miljön med beaktande av pågående och godkänd framtida användning av marken.

30.   
  stöd för särskilda ändamål
  : stöd som inte beviljas på grundval av en stödordning.

31.   
  energiinfrastruktur
  : varje fysisk utrustning eller anläggning som är belägen inom EES-området eller som förbinder EES-området med ett eller flera tredjeländer och som omfattas av följande kategorier:

| a) | För el:






  i) | Infrastruktur för överföring, i enlighet med definitionen i artikel 2.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG (25). |
| --- | --- | --- |

a)

För el:

i)

Infrastruktur för överföring, i enlighet med definitionen i artikel 2.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG (25).

| ii) | Infrastruktur för distribution enligt definitionen i artikel 2.5 i direktiv 2009/72/EG. |
| --- | --- |

ii)

Infrastruktur för distribution enligt definitionen i artikel 2.5 i direktiv 2009/72/EG.

| iii) | Ellagring, definierat som ellagringsanläggningar som används för permanent eller tillfällig lagring av el i infrastruktur ovan eller under mark, eller i geologiska områden, förutsatt att de är direkt anslutna till högspänningsledningar som är utformade för en spänning på 110 kV eller mer. |
| --- | --- |

iii)

Ellagring, definierat som ellagringsanläggningar som används för permanent eller tillfällig lagring av el i infrastruktur ovan eller under mark, eller i geologiska områden, förutsatt att de är direkt anslutna till högspänningsledningar som är utformade för en spänning på 110 kV eller mer.

| iv) | Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att de system som avses i leden i–iii ska fungera tryggt, säkert och effektivt, inklusive skydds-, övervaknings- och kontrollsystem på alla spänningsnivåer och i alla transformatorstationer. |
| --- | --- |

iv)

Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att de system som avses i leden i–iii ska fungera tryggt, säkert och effektivt, inklusive skydds-, övervaknings- och kontrollsystem på alla spänningsnivåer och i alla transformatorstationer.

| v) | Intelligenta nät, definierade som varje typ av utrustning eller anläggning, både på överförings- och på mellanspänningsdistributionsnivå, som syftar till digital tvåvägskommunikation, i realtid eller nära realtid, samt interaktiv och intelligent övervakning och styrning av produktion, överföring, distribution och förbrukning av el inom ett elnät i syfte att utveckla ett nät som på ett effektivt sätt integrerar alla användare anslutna till elnätet – producenter, konsumenter och dem som är både producenter och konsumenter – samt deras beteende och handlingar, i syfte att säkerställa ett ekonomiskt effektivt, hållbart elsystem med små förluster, hög kvalitet, försörjningstrygghet och säkerhet. |
| --- | --- |

v)

Intelligenta nät, definierade som varje typ av utrustning eller anläggning, både på överförings- och på mellanspänningsdistributionsnivå, som syftar till digital tvåvägskommunikation, i realtid eller nära realtid, samt interaktiv och intelligent övervakning och styrning av produktion, överföring, distribution och förbrukning av el inom ett elnät i syfte att utveckla ett nät som på ett effektivt sätt integrerar alla användare anslutna till elnätet – producenter, konsumenter och dem som är både producenter och konsumenter – samt deras beteende och handlingar, i syfte att säkerställa ett ekonomiskt effektivt, hållbart elsystem med små förluster, hög kvalitet, försörjningstrygghet och säkerhet.

| b) | För gas:






  i) | Överförings- och distributionsledningar för transport av naturgas och biogas som ingår i ett nät, utom högtrycksledningar som används för distribution i tidigare led av naturgas. |
| --- | --- | --- |

b)

För gas:

i)

Överförings- och distributionsledningar för transport av naturgas och biogas som ingår i ett nät, utom högtrycksledningar som används för distribution i tidigare led av naturgas.

| ii) | Underjordiska lagringsanläggningar anslutna till de högtrycksledningar för gas som anges i led i. |
| --- | --- |

ii)

Underjordiska lagringsanläggningar anslutna till de högtrycksledningar för gas som anges i led i.

| iii) | Mottagning, lagring och förångnings- eller dekompressionsanläggningar för flytande naturgas eller komprimerad naturgas. |
| --- | --- |

iii)

Mottagning, lagring och förångnings- eller dekompressionsanläggningar för flytande naturgas eller komprimerad naturgas.

| iv) | Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att systemet ska fungera tryggt, säkert och effektivt eller för att möjliggöra dubbelriktad kapacitet, inklusive kompressorstationer. |
| --- | --- |

iv)

Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att systemet ska fungera tryggt, säkert och effektivt eller för att möjliggöra dubbelriktad kapacitet, inklusive kompressorstationer.

| c) | För olja:






  i) | Rörledningar för transport av råolja. |
| --- | --- | --- |

c)

För olja:

i)

Rörledningar för transport av råolja.

| ii) | Pumpstationer och lagringsanläggningar som är nödvändiga för driften av råoljerörledningar. |
| --- | --- |

ii)

Pumpstationer och lagringsanläggningar som är nödvändiga för driften av råoljerörledningar.

| iii) | Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att systemet i fråga ska fungera ordentligt, säkert och effektivt, inklusive skydds-, övervaknings- och kontrollsystem samt anordningar för omvända flöden. |
| --- | --- |

iii)

Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att systemet i fråga ska fungera ordentligt, säkert och effektivt, inklusive skydds-, övervaknings- och kontrollsystem samt anordningar för omvända flöden.

| d) | Angående koldioxid: nät av rörledningar, inbegripet tillhörande förstärkningsstationer för transport av koldioxid till lagringsanläggningar, i syfte att injektera koldioxiden i lämpliga underjordiska geologiska formationer för permanent förvaring. |
| --- | --- |

d)

Angående koldioxid: nät av rörledningar, inbegripet tillhörande förstärkningsstationer för transport av koldioxid till lagringsanläggningar, i syfte att injektera koldioxiden i lämpliga underjordiska geologiska formationer för permanent förvaring.

32.   
  likviditetsgap
  : skillnaden mellan positiva och negativa kassaflöden under en investerings livstid, diskonterat till deras aktuella värde (i typfallet med användning av kapitalkostnaden).

33.   
  avskiljning och lagring av koldioxid eller CCS
  : en uppsättning tekniker som går ut på att koldioxid som släpps ut från industrianläggningar som baseras på fossila bränslen eller biomassa, inklusive kraftverk, avskiljs, transporteras till en lämplig lagringsplats och där injekteras i lämpliga underjordiska geologiska formationer för permanent förvaring.

34.   
  tillräcklig produktionskapacitet
  : en produktionskapacitet som bedöms vara tillräcklig för att tillgodose efterfrågan hos en avtalspart under en viss period, baserad på en konventionell statistisk indikator som används av organisationer som erkänns fylla en väsentlig funktion i upprättandet av en inre marknad för elektricitet, t.ex. Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (Entso-e).

35.   
  producent
  : ett företag som producerar elkraft för kommersiella ändamål.

36.   
  åtgärd för tillräcklig produktionskapacitet
  : en mekanism för att säkerställa att vissa nivåer för tillräcklig produktionskapacitet uppnås på nationell nivå.

37.   
  balanseringsansvar
  : en balansansvarig parts ansvar för avvikelser mellan produktion, förbrukning och handelstransaktioner inom en viss avräkningsperiod för obalanser.

38.   
  standardbalanseringsansvar
  : icke-diskriminerande balanseringsansvar för olika tekniker, där ingen producent undantas från sådant ansvar.

39.   
  balansansvarig part
  : en marknadsdeltagare eller dennes utsedda företrädare som ansvarar för dess obalanser.

40.   
  obalanser
  : en balansansvarig parts ansvar för avvikelser mellan produktion, förbrukning och handelstransaktioner inom en viss avräkningsperiod för obalanser.

41.   
  avräkning av obalanser
  : en finansiell avräkningsmekanism som syftar till att återvinna balanseringskostnader för balansansvariga parters obalanser.

42.   
  avräkningsperiod för obalanser
  : tidsenheter som används för att bestämma balansansvariga parters obalanser.

43.   
  konkurrensutsatt anbudsförfarande
  : ett icke-diskriminerande anbudsförfarande i vilket ett tillräckligt stort antal företag deltar och inom vilket stöd beviljas antingen på grundval av det ursprungliga anbud som lämnats av anbudsgivaren eller ett enhetspris. Dessutom utgör budgeten eller volymen med anknytning till anbudsförfarandet en bindande begränsning som innebär att inte alla anbudsgivare kan erhålla stöd.

44.   
  inledande av arbetena
  : antingen inledandet av de byggnadsarbeten som avser investeringen eller det första fasta åtagandet att beställa utrustning eller ett annat åtagande som gör investeringen oåterkallelig, beroende på vilket som inträffar först. Markinköp och förberedande arbete såsom erhållande av tillstånd och utförande av genomförbarhetsstudier betraktas inte som inledandet av arbetena. Vid företagsförvärv avses med inledandet av arbetena tidpunkten för förvärv av de tillgångar som direkt hänför sig till den förvärvade anläggningen.

45.   
  demonstrationsprojekt
  : ett projekt som innehåller teknik som utgör den första i sitt slag inom EES-området och som innebär en viktig innovation som går långt utöver tidigare känd teknik.

46.   
  stödområden
  : områden som utpekas i den godkända regionalstödskartan för perioden 1 juli 2014–31 december 2020 med tillämpning av artikel 61.3 a och c i EES-avtalet.

47.   
  regionalstödkarta
  : den förteckning över områden som en avtalspart har utsett i enlighet med villkoren i riktlinjerna om statligt regionalstöd för 2014–2020 (26).

2.   Anmälningspliktigt miljö- och energistöd

| (15) | Individuellt stöd som beviljas på grundval av en stödordning fortsätter att omfattas av anmälningskravet enligt artikel 62.3 i EES-avtalet om stödet överstiger nedanstående tröskelvärden (27) för anmälan och inte beviljas på grundval av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande:
  a)   Investeringsstöd: om stödbeloppet överstiger 15 miljoner euro för ett företag.
  b)   Driftsstöd för produktion av el från förnybara energikällor och/eller kraftvärmeproduktion av förnybar värme: om stödet ges till anläggningar för produktion av el från förnybara energikällor där den åtföljande kapaciteten att producera el från förnybara energikällor per anläggning överstiger 250 megawatt (MW).
  c)   Driftsstöd för produktion av biobränsle: om stödet ges till anläggningar för produktion av biobränsle där produktionen överstiger 150 000 ton per år.
  d)   Driftsstöd för kraftvärme: om stöd ges till kraftvärmeanläggningar där kapaciteten att producera el från kraftvärme överstiger 300 MW. Stöd till värmeproduktion via kraftvärme kommer emellertid att bedömas mot bakgrund av en anmälan som grundar sig på elproduktionskapacitet.
  e)   Stöd till energiinfrastruktur: om stödbeloppet överstiger 50 miljoner euro för ett företag per investeringsprojekt.
  f)   Stöd till avskiljning och lagring av koldioxid: om stödbeloppet överstiger 50 miljoner euro per investeringsprojekt.
  g)   Stöd i form av en åtgärd för tillräcklig produktionskapacitet: om stödbeloppet överstiger 15 miljoner euro per projekt per företag. |
| --- | --- |

(15)

Individuellt stöd som beviljas på grundval av en stödordning fortsätter att omfattas av anmälningskravet enligt artikel 62.3 i EES-avtalet om stödet överstiger nedanstående tröskelvärden (27) för anmälan och inte beviljas på grundval av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande:

a)   Investeringsstöd: om stödbeloppet överstiger 15 miljoner euro för ett företag.

b)   Driftsstöd för produktion av el från förnybara energikällor och/eller kraftvärmeproduktion av förnybar värme: om stödet ges till anläggningar för produktion av el från förnybara energikällor där den åtföljande kapaciteten att producera el från förnybara energikällor per anläggning överstiger 250 megawatt (MW).

c)   Driftsstöd för produktion av biobränsle: om stödet ges till anläggningar för produktion av biobränsle där produktionen överstiger 150 000 ton per år.

d)   Driftsstöd för kraftvärme: om stöd ges till kraftvärmeanläggningar där kapaciteten att producera el från kraftvärme överstiger 300 MW. Stöd till värmeproduktion via kraftvärme kommer emellertid att bedömas mot bakgrund av en anmälan som grundar sig på elproduktionskapacitet.

e)   Stöd till energiinfrastruktur: om stödbeloppet överstiger 50 miljoner euro för ett företag per investeringsprojekt.

f)   Stöd till avskiljning och lagring av koldioxid: om stödbeloppet överstiger 50 miljoner euro per investeringsprojekt.

g)   Stöd i form av en åtgärd för tillräcklig produktionskapacitet: om stödbeloppet överstiger 15 miljoner euro per projekt per företag.

| (16) | Befrielse från eller nedsättning av miljöskatter och befrielse från finansiering av energi från förnybara energikällor som bedöms enligt avsnitt 3.7 omfattas inte av villkoren för stöd som har anmälts individuellt. Stöd som beviljas i form av skattestöd som inte omfattas av avsnitt 3.7 i dessa riktlinjer blir emellertid föremål för en individuell bedömning om tröskelvärdena i det avsnittet överskrids. Detta gäller oberoende av om den enskilda stödmottagaren samtidigt omfattas av en skattebefrielse eller skattelättnad i enlighet med avsnitt 3.7. |
| --- | --- |

(16)

Befrielse från eller nedsättning av miljöskatter och befrielse från finansiering av energi från förnybara energikällor som bedöms enligt avsnitt 3.7 omfattas inte av villkoren för stöd som har anmälts individuellt. Stöd som beviljas i form av skattestöd som inte omfattas av avsnitt 3.7 i dessa riktlinjer blir emellertid föremål för en individuell bedömning om tröskelvärdena i det avsnittet överskrids. Detta gäller oberoende av om den enskilda stödmottagaren samtidigt omfattas av en skattebefrielse eller skattelättnad i enlighet med avsnitt 3.7.

| (17) | I dessa riktlinjer anges förenlighetskriterier för stödordningar samt individuellt stöd avseende miljöskydds- och energimål som omfattas av anmälningsskyldigheten enligt artikel 62.3 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(17)

I dessa riktlinjer anges förenlighetskriterier för stödordningar samt individuellt stöd avseende miljöskydds- och energimål som omfattas av anmälningsskyldigheten enligt artikel 62.3 i EES-avtalet.

3.   Bedömning av förenlighet enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet

| (18) | Statligt stöd för miljöskyddsändamål och energiändamål ska anses vara förenligt med EES-avtalets funktion i den mening som avses i artikel 61.3 c i EES-avtalet, på grundval av de gemensamma bedömningsprinciper som anges i detta kapitel, om det innebär ett större bidrag till EES-områdets miljö- eller energimål utan att detta påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. De särskilda nackdelarna i stödområdena kommer att beaktas. |
| --- | --- |

(18)

Statligt stöd för miljöskyddsändamål och energiändamål ska anses vara förenligt med EES-avtalets funktion i den mening som avses i artikel 61.3 c i EES-avtalet, på grundval av de gemensamma bedömningsprinciper som anges i detta kapitel, om det innebär ett större bidrag till EES-områdets miljö- eller energimål utan att detta påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. De särskilda nackdelarna i stödområdena kommer att beaktas.

| (19) | I detta kapitel förtydligas hur myndigheten kommer att tillämpa de gemensamma bedömningsprinciper som anges i avsnitt 3.1 vid bedömningen av stödåtgärder som omfattas av dessa riktlinjer och, i tillämpliga fall, vid fastställandet av specifika villkor för ett individuellt stöd (oavsett om det tillhandahålls på grundval av en stödordning eller för ett särskilt ändamål). |
| --- | --- |

(19)

I detta kapitel förtydligas hur myndigheten kommer att tillämpa de gemensamma bedömningsprinciper som anges i avsnitt 3.1 vid bedömningen av stödåtgärder som omfattas av dessa riktlinjer och, i tillämpliga fall, vid fastställandet av specifika villkor för ett individuellt stöd (oavsett om det tillhandahålls på grundval av en stödordning eller för ett särskilt ändamål).

| (20) | I avsnitt 3.2 anges de allmänna förenlighetsvillkor som gäller för alla stödåtgärder som omfattas av dessa riktlinjer, såvida inte dessa allmänna förenlighetsvillkor specificeras eller ändras genom mer specifika avsnitt av kapitel 3. Följaktligen gäller avsnitt 3.2 särskilt följande åtgärder, som inte ingår i de mer specifika avsnitten av kapitel 3:






  a) | Stöd till miljöstudier. |
| --- | --- | --- |

(20)

I avsnitt 3.2 anges de allmänna förenlighetsvillkor som gäller för alla stödåtgärder som omfattas av dessa riktlinjer, såvida inte dessa allmänna förenlighetsvillkor specificeras eller ändras genom mer specifika avsnitt av kapitel 3. Följaktligen gäller avsnitt 3.2 särskilt följande åtgärder, som inte ingår i de mer specifika avsnitten av kapitel 3:

a)

Stöd till miljöstudier.

| b) | Stöd till sanering av förorenade områden. |
| --- | --- |

b)

Stöd till sanering av förorenade områden.

| c) | Stöd till företag som går längre än unionsnormerna eller höjer nivån på miljöskyddet i avsaknad av unionsnormer. |
| --- | --- |

c)

Stöd till företag som går längre än unionsnormerna eller höjer nivån på miljöskyddet i avsaknad av unionsnormer.

| d) | Stöd till tidig anpassning till framtida unionsnormer. |
| --- | --- |

d)

Stöd till tidig anpassning till framtida unionsnormer.

3.1   Gemensamma bedömningsprinciper

| (21) | När myndigheten bedömer om en anmäld stödåtgärd kan anses vara förenlig med EES-avtalets funktion analyserar den vanligtvis om stödåtgärdens utformning garanterar att stödets positiva effekt när det gäller att nå ett mål av gemensamt intresse är större än dess negativa effekter på handel och konkurrens. |
| --- | --- |

(21)

När myndigheten bedömer om en anmäld stödåtgärd kan anses vara förenlig med EES-avtalets funktion analyserar den vanligtvis om stödåtgärdens utformning garanterar att stödets positiva effekt när det gäller att nå ett mål av gemensamt intresse är större än dess negativa effekter på handel och konkurrens.

| (22) | I meddelandet om modernisering av det statliga stödet av den 8 maj 2012 (28) efterlystes gemensamma principer för kommissionens bedömning av stödåtgärders förenlighet med den inre marknaden. Myndigheten följer också detta synsätt. Med hänsyn till detta anser myndigheten att en stödåtgärd är förenlig med EES-avtalets funktion endast om den uppfyller vart och ett av följande kriterier.
  a)   Bidrag till ett väl avgränsat mål av gemensamt intresse: en statlig stödåtgärd måste syfta till ett mål av gemensamt intresse i enlighet med artikel 61.3 i EES-avtalet (avsnitt 3.2.1).
  b)   Behov av statligt ingripande: den statliga stödåtgärden ska vara inriktad på en situation där stödet kan åstadkomma en konkret förbättring som marknaden inte klarar på egen hand, till exempel genom att åtgärda ett väl avgränsat marknadsmisslyckande (avsnitt 3.2.2).
  c)   Stödåtgärdens lämplighet: den föreslagna stödåtgärden är ett lämpligt policyinstrument med hänsyn till målet rörande gemensamt intresse (avsnitt 3.2.3).
  d)   Stimulanseffekt: stödet måste ändra företagets beteende på ett sådant sätt att det inleder ytterligare verksamhet som det annars inte skulle bedriva eller som det skulle bedriva endast i begränsad utsträckning eller på ett annat sätt (avsnitt 3.2.4).
  e)   Stödets proportionalitet (begränsning av stödet till ett minimum): stödbeloppet måste begränsas till det minimum som krävs för att uppmuntra till ytterligare investeringar eller ekonomisk aktivitet i det berörda området (avsnitt 3.2.5).
  f)   Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrens och handel mellan avtalsparterna: de negativa effekterna av stödet måste vara tillräckligt begränsade, så att effekten av åtgärden blir övervägande positiv (avsnitt 3.2.6).
  g)   Insyn i stödet: Avtalsparterna, myndigheten, ekonomiska aktörer och allmänheten ska lätt kunna få tillgång till alla relevanta handlingar och till relevant information om det stöd som beviljas (avsnitt 3.2.7). |
| --- | --- |

(22)

I meddelandet om modernisering av det statliga stödet av den 8 maj 2012 (28) efterlystes gemensamma principer för kommissionens bedömning av stödåtgärders förenlighet med den inre marknaden. Myndigheten följer också detta synsätt. Med hänsyn till detta anser myndigheten att en stödåtgärd är förenlig med EES-avtalets funktion endast om den uppfyller vart och ett av följande kriterier.

a)   Bidrag till ett väl avgränsat mål av gemensamt intresse: en statlig stödåtgärd måste syfta till ett mål av gemensamt intresse i enlighet med artikel 61.3 i EES-avtalet (avsnitt 3.2.1).

b)   Behov av statligt ingripande: den statliga stödåtgärden ska vara inriktad på en situation där stödet kan åstadkomma en konkret förbättring som marknaden inte klarar på egen hand, till exempel genom att åtgärda ett väl avgränsat marknadsmisslyckande (avsnitt 3.2.2).

c)   Stödåtgärdens lämplighet: den föreslagna stödåtgärden är ett lämpligt policyinstrument med hänsyn till målet rörande gemensamt intresse (avsnitt 3.2.3).

d)   Stimulanseffekt: stödet måste ändra företagets beteende på ett sådant sätt att det inleder ytterligare verksamhet som det annars inte skulle bedriva eller som det skulle bedriva endast i begränsad utsträckning eller på ett annat sätt (avsnitt 3.2.4).

e)   Stödets proportionalitet (begränsning av stödet till ett minimum): stödbeloppet måste begränsas till det minimum som krävs för att uppmuntra till ytterligare investeringar eller ekonomisk aktivitet i det berörda området (avsnitt 3.2.5).

f)   Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrens och handel mellan avtalsparterna: de negativa effekterna av stödet måste vara tillräckligt begränsade, så att effekten av åtgärden blir övervägande positiv (avsnitt 3.2.6).

g)   Insyn i stödet: Avtalsparterna, myndigheten, ekonomiska aktörer och allmänheten ska lätt kunna få tillgång till alla relevanta handlingar och till relevant information om det stöd som beviljas (avsnitt 3.2.7).

| (23) | Vissa kategorier av stödordningar kan dessutom bli föremål för ett krav på efterhandsutvärdering enligt kapitel 4. I sådana fall kan myndigheten begränsa stödordningarnas giltighetstid (vanligtvis till fyra år eller mindre) med möjlighet att senare förlänga dem genom en ny anmälan. |
| --- | --- |

(23)

Vissa kategorier av stödordningar kan dessutom bli föremål för ett krav på efterhandsutvärdering enligt kapitel 4. I sådana fall kan myndigheten begränsa stödordningarnas giltighetstid (vanligtvis till fyra år eller mindre) med möjlighet att senare förlänga dem genom en ny anmälan.

| (24) | Om en statlig stödåtgärd eller de villkor som är förbundna med den (t.ex. finansieringsmetoden när denna utgör en integrerad del av stödåtgärden) medför en icke särskiljbar överträdelse av EES-lagstiftningen, kan stödet inte förklaras förenligt med EES-avtalets funktion (29). När det gäller energiområdet, måste exempelvis avgifter som syftar till att finansiera en statlig stödåtgärd särskilt uppfylla villkoren i artiklarna 10 och 14 i EES-avtalet (30). |
| --- | --- |

(24)

Om en statlig stödåtgärd eller de villkor som är förbundna med den (t.ex. finansieringsmetoden när denna utgör en integrerad del av stödåtgärden) medför en icke särskiljbar överträdelse av EES-lagstiftningen, kan stödet inte förklaras förenligt med EES-avtalets funktion (29). När det gäller energiområdet, måste exempelvis avgifter som syftar till att finansiera en statlig stödåtgärd särskilt uppfylla villkoren i artiklarna 10 och 14 i EES-avtalet (30).

3.2   Allmänna bestämmelser om förenlighet

3.2.1   Bidrag till ett mål av gemensamt intresse

3.2.1.1   Allmänna villkor

| (25) | Det övergripande syftet med miljöstöd är att höja nivån på miljöskyddet jämfört med den nivå som skulle uppnås i avsaknad av stöd. I Europa 2020-strategin fastställs särskilda mål och syften för hållbar tillväxt för att stödja övergången till en resurseffektiv och konkurrenskraftig utsläppssnål ekonomi. En utsläppssnål ekonomi med en betydande andel alternativ energi från förnybara källor kräver en anpassning av energisystemet, särskilt avsevärda investeringar i nätverk (31). Det primära syftet med stöd inom energisektorn är att säkerställa ett konkurrenskraftigt, hållbart och säkert energisystem på en väl fungerande europeisk energimarknad (32). |
| --- | --- |

(25)

Det övergripande syftet med miljöstöd är att höja nivån på miljöskyddet jämfört med den nivå som skulle uppnås i avsaknad av stöd. I Europa 2020-strategin fastställs särskilda mål och syften för hållbar tillväxt för att stödja övergången till en resurseffektiv och konkurrenskraftig utsläppssnål ekonomi. En utsläppssnål ekonomi med en betydande andel alternativ energi från förnybara källor kräver en anpassning av energisystemet, särskilt avsevärda investeringar i nätverk (31). Det primära syftet med stöd inom energisektorn är att säkerställa ett konkurrenskraftigt, hållbart och säkert energisystem på en väl fungerande europeisk energimarknad (32).

| (26) | Avtalsparter som har för avsikt att bevilja miljö- eller energistöd måste exakt definiera det eftersträvade syftet och redogöra för vad som är åtgärdens förväntade bidrag till uppnåendet av detta syfte. |
| --- | --- |

(26)

Avtalsparter som har för avsikt att bevilja miljö- eller energistöd måste exakt definiera det eftersträvade syftet och redogöra för vad som är åtgärdens förväntade bidrag till uppnåendet av detta syfte.

| (27) | Miljöstudier kan bidra till uppnåendet av ett gemensamt mål om de är direkt kopplade till investeringar som är stödberättigande enligt dessa riktlinjer. Detta gäller även om den bedömda investeringen inte genomförs till följd av slutsatserna från den förberedande studien. |
| --- | --- |

(27)

Miljöstudier kan bidra till uppnåendet av ett gemensamt mål om de är direkt kopplade till investeringar som är stödberättigande enligt dessa riktlinjer. Detta gäller även om den bedömda investeringen inte genomförs till följd av slutsatserna från den förberedande studien.

3.2.1.2   Ytterligare villkor för individuellt anmälningspliktigt stöd

| (28) | För att visa att ett individuellt anmälningspliktigt stöd bidrar till uppnåendet av en höjd miljöskyddsnivå kan avtalsparten, i så stor utsträckning som möjligt i kvantifierbara termer, använda en rad olika indikatorer, särskilt de indikatorer som anges nedan:
  a)   Begränsningstekniker: mängden växthusgaser eller förorenande ämnen som permanent upphör att släppas ut i atmosfären (vilket leder till minskat bidrag från fossila bränslen).
  b)   Befintliga unionsnormer: absolut mängd och relativ storlek när det gäller omfattningen av den höjda miljöskyddsnivån utöver normen, dvs. föroreningsminskningar som inte skulle uppnås genom normen i avsaknad av statligt stöd.
  c)   Framtida unionsnormer: snabbare genomförande av framtida standarder, dvs. att utsläppsminskningen börjar tidigare. |
| --- | --- |

(28)

För att visa att ett individuellt anmälningspliktigt stöd bidrar till uppnåendet av en höjd miljöskyddsnivå kan avtalsparten, i så stor utsträckning som möjligt i kvantifierbara termer, använda en rad olika indikatorer, särskilt de indikatorer som anges nedan:

a)   Begränsningstekniker: mängden växthusgaser eller förorenande ämnen som permanent upphör att släppas ut i atmosfären (vilket leder till minskat bidrag från fossila bränslen).

b)   Befintliga unionsnormer: absolut mängd och relativ storlek när det gäller omfattningen av den höjda miljöskyddsnivån utöver normen, dvs. föroreningsminskningar som inte skulle uppnås genom normen i avsaknad av statligt stöd.

c)   Framtida unionsnormer: snabbare genomförande av framtida standarder, dvs. att utsläppsminskningen börjar tidigare.

3.2.2   Behov av statligt ingripande

3.2.2.1   Allmänna villkor

| (29) | Det är allmänt accepterat att konkurrenskraftiga marknader tenderar att ge positiva resultat när det gäller priser, produktion och resursanvändning vid förekomst av marknadsmisslyckanden (33), men statliga ingripanden kan ändå få marknaden att fungera mer effektivt. Under vissa omständigheter kan statliga stödåtgärder rätta till marknadsmisslyckanden och därmed bidra till att uppnå det gemensamma målet i den mån marknaden själv inte kan garantera ett effektivt resultat. För att bedöma om statligt stöd är nödvändigt för att nå målet av gemensamt intresse måste först själva problemet diagnostiseras och definieras. Statligt stöd bör inriktas på situationer där stöd kan medföra en materiell förbättring som marknaden inte kan tillhandahålla på egen hand. |
| --- | --- |

(29)

Det är allmänt accepterat att konkurrenskraftiga marknader tenderar att ge positiva resultat när det gäller priser, produktion och resursanvändning vid förekomst av marknadsmisslyckanden (33), men statliga ingripanden kan ändå få marknaden att fungera mer effektivt. Under vissa omständigheter kan statliga stödåtgärder rätta till marknadsmisslyckanden och därmed bidra till att uppnå det gemensamma målet i den mån marknaden själv inte kan garantera ett effektivt resultat. För att bedöma om statligt stöd är nödvändigt för att nå målet av gemensamt intresse måste först själva problemet diagnostiseras och definieras. Statligt stöd bör inriktas på situationer där stöd kan medföra en materiell förbättring som marknaden inte kan tillhandahålla på egen hand.

| (30) | När avtalsparterna fastställer riktlinjer för att se till att stödåtgärderna bidrar till att uppnå det gemensamma målet, bör de kartlägga de marknadsmisslyckanden som hämmar ett ökat miljöskydd eller en väl fungerande, säker och hållbar energimarknad med överkomliga priser. Marknadsmisslyckanden relaterade till miljö- och energimål kan vara olika eller likna varandra, men har det gemensamt att de kan förhindra optimala resultat och leda till otillfredsställande resultat av följande skäl:
  a)   Negativa externa effekter: dessa är vanligast för miljöstödåtgärder och uppstår om föroreningen inte är lämpligt prissatt, det vill säga att företaget i fråga inte betalar hela kostnaden för föroreningen. Företag som agerar i eget intresse har inget incitament att ta hänsyn till de negativa externa effekter som orsakas av produktionen, vare sig när de fattar beslut om en viss produktionsteknik eller när de fattar beslut om produktionsnivån. Företagets produktionskostnader är med andra ord lägre än de kostnader som samhället har. Därför har företagen vanligen inget incitament att minska sina föroreningar eller vidta åtgärder individuellt för att skydda miljön.
  b)   Positiva externa effekter: det faktum att andra marknadsdeltagare än investeraren tillgodogör sig en del av nyttan med en investering, vilket leder till att företagen underinvesterar. Positiva externa effekter kan till exempel förekomma i samband med investeringar i ekoinnovation (34), systemstabilitet, ny och innovativ förnybar teknik och innovativa åtgärder på efterfrågesidan eller energiinfrastrukturer eller kapacitetsmekanismer som gynnar många avtalsparter (eller ett större antal konsumenter).
  c)   Asymmetrisk information: detta uppstår vanligen på marknader där det finns en skillnad mellan den information som finns tillgänglig för den ena sidan av marknaden och den information som finns tillgänglig för den andra sidan av marknaden. En sådan situation kan till exempel uppstå om externa finansiella investerare saknar information om projektets sannolika avkastning och risker. Samma situation kan också uppkomma vid gränsöverskridande infrastruktursamarbete där den ena parten har en informationsnackdel jämfört med den andra parten. Även om risker eller osäkerhet i sig inte leder till marknadsmisslyckanden, är problemet med asymmetrisk information kopplat till graden av risk och osäkerhet. Båda tenderar att vara högre för miljöinvesteringar, som vanligen har längre avskrivningsperioder. Detta kan leda till kortsiktigt tänkande, vilket kan förvärras av finansieringsvillkoren för sådana investeringar, särskilt för små och medelstora företag.
  d)   Bristande samordning: detta kan hindra ett projekts utveckling eller effektiva utformning till följd av motstridiga intressen och incitament bland investerarna, s.k. splittrade incitament, avtalskostnader samt osäkerhet kring samarbetets resultat och näteffekter, t.ex. oavbruten elförsörjning. Bristande samordning kan exempelvis uppstå i förhållandet mellan en fastighetsägare och en hyresgäst när det gäller tillämpning av energieffektiva lösningar. Samordningsproblemen kan förvärras ytterligare av informationsproblem, särskilt asymmetrisk information. Samordningsproblem kan också bero på behovet av att nå en viss kritisk massa innan det är kommersiellt attraktivt att starta ett projekt, vilket kan vara en särskilt relevant aspekt i (gränsöverskridande) infrastrukturprojekt. |
| --- | --- |

(30)

När avtalsparterna fastställer riktlinjer för att se till att stödåtgärderna bidrar till att uppnå det gemensamma målet, bör de kartlägga de marknadsmisslyckanden som hämmar ett ökat miljöskydd eller en väl fungerande, säker och hållbar energimarknad med överkomliga priser. Marknadsmisslyckanden relaterade till miljö- och energimål kan vara olika eller likna varandra, men har det gemensamt att de kan förhindra optimala resultat och leda till otillfredsställande resultat av följande skäl:

a)   Negativa externa effekter: dessa är vanligast för miljöstödåtgärder och uppstår om föroreningen inte är lämpligt prissatt, det vill säga att företaget i fråga inte betalar hela kostnaden för föroreningen. Företag som agerar i eget intresse har inget incitament att ta hänsyn till de negativa externa effekter som orsakas av produktionen, vare sig när de fattar beslut om en viss produktionsteknik eller när de fattar beslut om produktionsnivån. Företagets produktionskostnader är med andra ord lägre än de kostnader som samhället har. Därför har företagen vanligen inget incitament att minska sina föroreningar eller vidta åtgärder individuellt för att skydda miljön.

b)   Positiva externa effekter: det faktum att andra marknadsdeltagare än investeraren tillgodogör sig en del av nyttan med en investering, vilket leder till att företagen underinvesterar. Positiva externa effekter kan till exempel förekomma i samband med investeringar i ekoinnovation (34), systemstabilitet, ny och innovativ förnybar teknik och innovativa åtgärder på efterfrågesidan eller energiinfrastrukturer eller kapacitetsmekanismer som gynnar många avtalsparter (eller ett större antal konsumenter).

c)   Asymmetrisk information: detta uppstår vanligen på marknader där det finns en skillnad mellan den information som finns tillgänglig för den ena sidan av marknaden och den information som finns tillgänglig för den andra sidan av marknaden. En sådan situation kan till exempel uppstå om externa finansiella investerare saknar information om projektets sannolika avkastning och risker. Samma situation kan också uppkomma vid gränsöverskridande infrastruktursamarbete där den ena parten har en informationsnackdel jämfört med den andra parten. Även om risker eller osäkerhet i sig inte leder till marknadsmisslyckanden, är problemet med asymmetrisk information kopplat till graden av risk och osäkerhet. Båda tenderar att vara högre för miljöinvesteringar, som vanligen har längre avskrivningsperioder. Detta kan leda till kortsiktigt tänkande, vilket kan förvärras av finansieringsvillkoren för sådana investeringar, särskilt för små och medelstora företag.

d)   Bristande samordning: detta kan hindra ett projekts utveckling eller effektiva utformning till följd av motstridiga intressen och incitament bland investerarna, s.k. splittrade incitament, avtalskostnader samt osäkerhet kring samarbetets resultat och näteffekter, t.ex. oavbruten elförsörjning. Bristande samordning kan exempelvis uppstå i förhållandet mellan en fastighetsägare och en hyresgäst när det gäller tillämpning av energieffektiva lösningar. Samordningsproblemen kan förvärras ytterligare av informationsproblem, särskilt asymmetrisk information. Samordningsproblem kan också bero på behovet av att nå en viss kritisk massa innan det är kommersiellt attraktivt att starta ett projekt, vilket kan vara en särskilt relevant aspekt i (gränsöverskridande) infrastrukturprojekt.

| (31) | Blotta existensen av marknadsmisslyckanden i ett visst sammanhang är inte tillräckligt för att motivera ett statligt ingripande. Annan politik och åtgärder kan redan finnas för att hantera identifierade marknadsmisslyckanden. Exempel på detta är sektorsreglering, obligatoriska föroreningsstandarder, prissättningsmekanismer, som unionens system för handel med utsläppsrätter och koldioxidskatter. Kompletterande åtgärder, inklusive statligt stöd, får endast riktas mot det återstående marknadsmisslyckandet, det vill säga det marknadsmisslyckande som inte har lösts med hjälp av annan politik och åtgärder. Det är också viktigt att visa hur statligt stöd bidrar till att förstärka befintlig politik och åtgärder som syftar till att korrigera samma marknadsmisslyckande. Behovet av statligt stöd är således svagare om det motverkar annan politik som inriktas på samma marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

(31)

Blotta existensen av marknadsmisslyckanden i ett visst sammanhang är inte tillräckligt för att motivera ett statligt ingripande. Annan politik och åtgärder kan redan finnas för att hantera identifierade marknadsmisslyckanden. Exempel på detta är sektorsreglering, obligatoriska föroreningsstandarder, prissättningsmekanismer, som unionens system för handel med utsläppsrätter och koldioxidskatter. Kompletterande åtgärder, inklusive statligt stöd, får endast riktas mot det återstående marknadsmisslyckandet, det vill säga det marknadsmisslyckande som inte har lösts med hjälp av annan politik och åtgärder. Det är också viktigt att visa hur statligt stöd bidrar till att förstärka befintlig politik och åtgärder som syftar till att korrigera samma marknadsmisslyckande. Behovet av statligt stöd är således svagare om det motverkar annan politik som inriktas på samma marknadsmisslyckande.

| (32) | Myndigheten kommer att betrakta ett stöd som motiverat om avtalsparten kan visa att stödet på ett effektivt sätt är inriktat på ett (återstående) marknadsmisslyckande som inte har rättats till. |
| --- | --- |

(32)

Myndigheten kommer att betrakta ett stöd som motiverat om avtalsparten kan visa att stödet på ett effektivt sätt är inriktat på ett (återstående) marknadsmisslyckande som inte har rättats till.

3.2.2.2   Ytterligare villkor för individuellt anmälningspliktigt stöd

| (33) | Marknadsmisslyckanden kan finnas generellt sett och stödåtgärderna kanske i princip är väl utformade för att ge ett effektivt marknadsresultat, men alla företag kanske inte konfronteras med dessa marknadsmisslyckanden i samma utsträckning. För anmälningspliktigt individuellt stöd bedömer myndigheten följaktligen det specifika stödbehovet från fall till fall. Det är avtalsparten som ska visa att det finns ett marknadsmisslyckande som fortfarande inte har lösts när det gäller den verksamhet som ska få stöd, och att stödet är effektivt inriktat på att avhjälpa detta marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

(33)

Marknadsmisslyckanden kan finnas generellt sett och stödåtgärderna kanske i princip är väl utformade för att ge ett effektivt marknadsresultat, men alla företag kanske inte konfronteras med dessa marknadsmisslyckanden i samma utsträckning. För anmälningspliktigt individuellt stöd bedömer myndigheten följaktligen det specifika stödbehovet från fall till fall. Det är avtalsparten som ska visa att det finns ett marknadsmisslyckande som fortfarande inte har lösts när det gäller den verksamhet som ska få stöd, och att stödet är effektivt inriktat på att avhjälpa detta marknadsmisslyckande.

| (34) | Beroende på det specifika marknadsmisslyckandet tar myndigheten hänsyn till följande faktorer:






  a) | Huruvida marknadsmisslyckandet redan hanteras effektivt genom andra politiska åtgärder, särskilt genom miljönormer eller andra unionsnormer, unionens system för handel med utsläppsrätter eller miljöskatter. |
| --- | --- | --- |

(34)

Beroende på det specifika marknadsmisslyckandet tar myndigheten hänsyn till följande faktorer:

a)

Huruvida marknadsmisslyckandet redan hanteras effektivt genom andra politiska åtgärder, särskilt genom miljönormer eller andra unionsnormer, unionens system för handel med utsläppsrätter eller miljöskatter.

| b) | Om ett statligt ingripande är nödvändigt med hänsyn till stödmottagarens kostnader för att genomföra nationella normer i avsaknad av stöd jämfört med kostnaderna, eller avsaknaden av kostnader, för genomförandet av dessa normer för stödmottagarens största konkurrenter. |
| --- | --- |

b)

Om ett statligt ingripande är nödvändigt med hänsyn till stödmottagarens kostnader för att genomföra nationella normer i avsaknad av stöd jämfört med kostnaderna, eller avsaknaden av kostnader, för genomförandet av dessa normer för stödmottagarens största konkurrenter.

| c) | När det gäller bristande samordning, det antal företag som behöver samarbeta, motstridiga intressen mellan samarbetsparter och praktiska problem med samordningen av samarbetet, såsom språkliga problem, känslig information och icke-harmoniserade normer. |
| --- | --- |

c)

När det gäller bristande samordning, det antal företag som behöver samarbeta, motstridiga intressen mellan samarbetsparter och praktiska problem med samordningen av samarbetet, såsom språkliga problem, känslig information och icke-harmoniserade normer.

3.2.3   Stödets lämplighet

| (35) | Den föreslagna stödåtgärden måste vara ett lämpligt instrument i förhållande till det berörda politiska målet. En stödåtgärd anses vara oförenlig med EES-avtalets funktion om samma positiva bidrag till det gemensamma målet kan uppnås med andra, mindre snedvridande policyinstrument eller andra, mindre snedvridande stödinstrument. |
| --- | --- |

(35)

Den föreslagna stödåtgärden måste vara ett lämpligt instrument i förhållande till det berörda politiska målet. En stödåtgärd anses vara oförenlig med EES-avtalets funktion om samma positiva bidrag till det gemensamma målet kan uppnås med andra, mindre snedvridande policyinstrument eller andra, mindre snedvridande stödinstrument.

3.2.3.1   Ändamålsenlighet jämfört med alternativa instrument

| (36) | Statligt stöd är inte det enda politiska instrument som avtalsparterna har tillgång till för att främja ett ökat miljöskydd eller uppnå en väl fungerande, säker och hållbar europeisk energimarknad med överkomliga priser. Det är viktigt att tänka på att det kan finnas andra, bättre lämpade instrument för att uppnå dessa mål. Reglering och marknadsbaserade styrmedel är de viktigaste verktygen för att uppnå miljö- och energimål. Mjuka styrmedel, såsom frivillig miljömärkning och spridning av miljövänlig teknik, kan också spela en viktig roll när det gäller att åstadkomma ett ökat miljöskydd. |
| --- | --- |

(36)

Statligt stöd är inte det enda politiska instrument som avtalsparterna har tillgång till för att främja ett ökat miljöskydd eller uppnå en väl fungerande, säker och hållbar europeisk energimarknad med överkomliga priser. Det är viktigt att tänka på att det kan finnas andra, bättre lämpade instrument för att uppnå dessa mål. Reglering och marknadsbaserade styrmedel är de viktigaste verktygen för att uppnå miljö- och energimål. Mjuka styrmedel, såsom frivillig miljömärkning och spridning av miljövänlig teknik, kan också spela en viktig roll när det gäller att åstadkomma ett ökat miljöskydd.

| (37) | Olika åtgärder för att rätta till samma marknadsmisslyckande kan dock motverka varandra. Så är fallet om en effektiv marknadsbaserad mekanism redan har inrättats för att specifikt hantera problemet med externa effekter. En ytterligare stödåtgärd för att hantera samma marknadsmisslyckande riskerar att minska den marknadsbaserade mekanismens effektivitet. |
| --- | --- |

(37)

Olika åtgärder för att rätta till samma marknadsmisslyckande kan dock motverka varandra. Så är fallet om en effektiv marknadsbaserad mekanism redan har inrättats för att specifikt hantera problemet med externa effekter. En ytterligare stödåtgärd för att hantera samma marknadsmisslyckande riskerar att minska den marknadsbaserade mekanismens effektivitet.

| (38) | Olika åtgärder för att rätta till olika marknadsmisslyckanden kan dock motverka varandra. En åtgärd för att rätta till ett problem med försörjningskapaciteten kräver en avvägning mot miljömålet att fasa ut stöd som är skadliga med hänsyn till miljön eller ekonomin, inbegripet till fossila bränslen. En åtgärd för att minska utsläppen av växthusgaser kan likaså öka försörjningen av variabel elproduktion, vilket kan ha en negativ effekt på målet för tillräcklig produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(38)

Olika åtgärder för att rätta till olika marknadsmisslyckanden kan dock motverka varandra. En åtgärd för att rätta till ett problem med försörjningskapaciteten kräver en avvägning mot miljömålet att fasa ut stöd som är skadliga med hänsyn till miljön eller ekonomin, inbegripet till fossila bränslen. En åtgärd för att minska utsläppen av växthusgaser kan likaså öka försörjningen av variabel elproduktion, vilket kan ha en negativ effekt på målet för tillräcklig produktionskapacitet.

| (39) | Efterlevnad av ”principen att förorenaren betalar” genom miljölagstiftning garanterar i princip att marknadsmisslyckanden i samband med negativa externa effekter kan korrigeras. Statligt stöd är därför inte ett lämpligt instrument i det fallet och kan inte beviljas i de fall stödmottagaren kan hållas ansvarig för föroreningen enligt befintlig unionslagstiftning eller nationell lagstiftning (35). |
| --- | --- |

(39)

Efterlevnad av ”principen att förorenaren betalar” genom miljölagstiftning garanterar i princip att marknadsmisslyckanden i samband med negativa externa effekter kan korrigeras. Statligt stöd är därför inte ett lämpligt instrument i det fallet och kan inte beviljas i de fall stödmottagaren kan hållas ansvarig för föroreningen enligt befintlig unionslagstiftning eller nationell lagstiftning (35).

3.2.3.2   Ändamålsenligheten när det gäller olika stödinstrument

| (40) | Miljö- och energistöd kan beviljas i olika former. Avtalsparten bör dock se till att stödet beviljas i den form som sannolikt orsakar minst snedvridning av handel och konkurrens. I detta avseende ska avtalsparten visa varför andra, potentiellt mindre snedvridande stödformer, såsom förskott med återbetalningsskyldighet jämfört med direkta bidrag eller skatteavdrag jämfört med skattelättnader eller stödformer som baseras på finansiella instrument såsom skuld- eller kapitalinstrument (t.ex. lån med låg ränta eller räntesubventioner, statliga garantier eller annat tillskott av kapital på förmånliga villkor) är mindre lämpliga. |
| --- | --- |

(40)

Miljö- och energistöd kan beviljas i olika former. Avtalsparten bör dock se till att stödet beviljas i den form som sannolikt orsakar minst snedvridning av handel och konkurrens. I detta avseende ska avtalsparten visa varför andra, potentiellt mindre snedvridande stödformer, såsom förskott med återbetalningsskyldighet jämfört med direkta bidrag eller skatteavdrag jämfört med skattelättnader eller stödformer som baseras på finansiella instrument såsom skuld- eller kapitalinstrument (t.ex. lån med låg ränta eller räntesubventioner, statliga garantier eller annat tillskott av kapital på förmånliga villkor) är mindre lämpliga.

| (41) | Valet av stödinstrument bör överensstämma med det marknadsmisslyckande som stödåtgärden är avsedd att korrigera. Om de faktiska intäkterna är osäkra, till exempel när det gäller energibesparingsåtgärder, kan förskott med återbetalningsskyldighet vara ett lämpligt stödinstrument. För stödordningar genom vilka man genomför mål och prioriteringar i operativa program, antas det finansieringsinstrument som valts ut i detta program i princip vara ett lämpligt instrument. |
| --- | --- |

(41)

Valet av stödinstrument bör överensstämma med det marknadsmisslyckande som stödåtgärden är avsedd att korrigera. Om de faktiska intäkterna är osäkra, till exempel när det gäller energibesparingsåtgärder, kan förskott med återbetalningsskyldighet vara ett lämpligt stödinstrument. För stödordningar genom vilka man genomför mål och prioriteringar i operativa program, antas det finansieringsinstrument som valts ut i detta program i princip vara ett lämpligt instrument.

| (42) | När det gäller driftsstöd måste avtalsparten kunna visa att stödet är ändamålsenligt för att uppnå syftet med den stödordning som stödet är inriktat på. För att visa att stödet är ändamålsenligt kan avtalsparten beräkna stödbeloppet på förhand som ett fast belopp som täcker den förväntade kostnadsklyftan under en viss period, för att uppmuntra företagen att minimera sina kostnader och utveckla sin verksamhet mer effektivt på sikt (36). |
| --- | --- |

(42)

När det gäller driftsstöd måste avtalsparten kunna visa att stödet är ändamålsenligt för att uppnå syftet med den stödordning som stödet är inriktat på. För att visa att stödet är ändamålsenligt kan avtalsparten beräkna stödbeloppet på förhand som ett fast belopp som täcker den förväntade kostnadsklyftan under en viss period, för att uppmuntra företagen att minimera sina kostnader och utveckla sin verksamhet mer effektivt på sikt (36).

| (43) | För att visa att stödordningarna är ändamålsenliga kan avtalsparten även förlita sig på resultaten av tidigare bedömningar enligt beskrivningen i kapitel 4. |
| --- | --- |

(43)

För att visa att stödordningarna är ändamålsenliga kan avtalsparten även förlita sig på resultaten av tidigare bedömningar enligt beskrivningen i kapitel 4.

3.2.4   Stimulanseffekt

3.2.4.1   Allmänna villkor

| (44) | Miljö- och energistöd kan anses vara förenligt med EES-avtalets funktion endast om det har en stimulanseffekt. En stimulanseffekt uppstår om stödet förmår stödmottagaren att ändra sitt beteende genom att höja nivån på miljöskyddet eller bidra till en förbättrad funktion hos en säker och hållbar energimarknad med överkomliga priser, och stödmottagaren inte skulle ha ändrat sitt beteende utan stödet. Stödet får inte subventionera kostnader för en verksamhet som företaget i alla händelser skulle ådra sig och får inte kompensera för den normala affärsrisken vid ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(44)

Miljö- och energistöd kan anses vara förenligt med EES-avtalets funktion endast om det har en stimulanseffekt. En stimulanseffekt uppstår om stödet förmår stödmottagaren att ändra sitt beteende genom att höja nivån på miljöskyddet eller bidra till en förbättrad funktion hos en säker och hållbar energimarknad med överkomliga priser, och stödmottagaren inte skulle ha ändrat sitt beteende utan stödet. Stödet får inte subventionera kostnader för en verksamhet som företaget i alla händelser skulle ådra sig och får inte kompensera för den normala affärsrisken vid ekonomisk verksamhet.

| (45) | Myndigheten anser att stödet inte har någon stimulanseffekt för mottagaren i alla fall där projektet redan hade inletts innan stödmottagaren ansökte om stöd hos de nationella myndigheterna. I sådana fall, om stödmottagarna börjar genomföra ett projekt innan de ansöker om stöd, kommer eventuellt stöd som beviljas för det projektet att anses vara oförenligt med EES-avtalets funktion. |
| --- | --- |

(45)

Myndigheten anser att stödet inte har någon stimulanseffekt för mottagaren i alla fall där projektet redan hade inletts innan stödmottagaren ansökte om stöd hos de nationella myndigheterna. I sådana fall, om stödmottagarna börjar genomföra ett projekt innan de ansöker om stöd, kommer eventuellt stöd som beviljas för det projektet att anses vara oförenligt med EES-avtalets funktion.

| (46) | Vid ansökan om stöd måste avtalsparterna införa och använda ett ansökningsformulär. Ansökningsformuläret ska åtminstone innehålla uppgifter om sökandens namn och företagets storlek, en beskrivning av projektet, inklusive ort och datum för projektets inledande och avslutande, vilket stödbelopp som krävs för att genomföra projektet samt stödberättigande kostnader. I ansökningsformuläret ska stödmottagarna beskriva situationen utan stödet, det vill säga en situation som anges som det kontrafaktiska scenariot, eller det alternativa scenariot eller projektet. Stora företag ska dessutom lägga fram dokumentation som styrker de uppgifter om ett kontrafaktiskt scenario som anges i ansökningsformuläret. |
| --- | --- |

(46)

Vid ansökan om stöd måste avtalsparterna införa och använda ett ansökningsformulär. Ansökningsformuläret ska åtminstone innehålla uppgifter om sökandens namn och företagets storlek, en beskrivning av projektet, inklusive ort och datum för projektets inledande och avslutande, vilket stödbelopp som krävs för att genomföra projektet samt stödberättigande kostnader. I ansökningsformuläret ska stödmottagarna beskriva situationen utan stödet, det vill säga en situation som anges som det kontrafaktiska scenariot, eller det alternativa scenariot eller projektet. Stora företag ska dessutom lägga fram dokumentation som styrker de uppgifter om ett kontrafaktiskt scenario som anges i ansökningsformuläret.

| (47) | När den beviljande myndigheten mottar ett ansökningsformulär, ska den kontrollera det kontrafaktiska scenariots trovärdighet och bekräfta att stödet har erforderlig stimulanseffekt. Ett kontrafaktiskt scenario är trovärdigt om det är äkta och hänger samman med de faktorer som ska beaktas vid beslutsfattandet vid den tidpunkt då stödmottagaren fattar sitt investeringsbeslut. Villkoren i punkterna 45 och 46 behöver inte uppfyllas om stödet beviljas på grundval av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande. |
| --- | --- |

(47)

När den beviljande myndigheten mottar ett ansökningsformulär, ska den kontrollera det kontrafaktiska scenariots trovärdighet och bekräfta att stödet har erforderlig stimulanseffekt. Ett kontrafaktiskt scenario är trovärdigt om det är äkta och hänger samman med de faktorer som ska beaktas vid beslutsfattandet vid den tidpunkt då stödmottagaren fattar sitt investeringsbeslut. Villkoren i punkterna 45 och 46 behöver inte uppfyllas om stödet beviljas på grundval av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande.

Stimulanseffekt och anpassning till unionsnormer

| (48) | Myndigheten anser att stöd som beviljas för anpassning till framtida unionsnormer i princip har en stimulanseffekt, också när normen redan har antagits men ännu inte trätt i kraft. I det senare fallet har stödet emellertid en stimulanseffekt om det stimulerar till att investeringen genomförs långt innan det att normen träder i kraft. Stöd som beviljas för anpassning till unionsnormer som redan antagits men ännu inte trätt i kraft kommer att anses ha en stimulanseffekt om investeringen genomförs och slutförs minst ett år innan unionsnormerna träder i kraft. |
| --- | --- |

(48)

Myndigheten anser att stöd som beviljas för anpassning till framtida unionsnormer i princip har en stimulanseffekt, också när normen redan har antagits men ännu inte trätt i kraft. I det senare fallet har stödet emellertid en stimulanseffekt om det stimulerar till att investeringen genomförs långt innan det att normen träder i kraft. Stöd som beviljas för anpassning till unionsnormer som redan antagits men ännu inte trätt i kraft kommer att anses ha en stimulanseffekt om investeringen genomförs och slutförs minst ett år innan unionsnormerna träder i kraft.

| (49) | Som ytterligare ett undantag från punkt 48 kan det finnas en stimulanseffekt om stöd beviljas för






  a) | förvärv av nya transportfordon för väg-, järnvägs- och sjötransporter samt transporter på inre vattenvägar som uppfyller antagna unionsnormer, under förutsättning att förvärvet sker innan dessa normer träder i kraft och att de, när de väl blivit obligatoriska, inte gäller retroaktivt för redan köpta fordon, eller |
| --- | --- | --- |

(49)

Som ytterligare ett undantag från punkt 48 kan det finnas en stimulanseffekt om stöd beviljas för

a)

förvärv av nya transportfordon för väg-, järnvägs- och sjötransporter samt transporter på inre vattenvägar som uppfyller antagna unionsnormer, under förutsättning att förvärvet sker innan dessa normer träder i kraft och att de, när de väl blivit obligatoriska, inte gäller retroaktivt för redan köpta fordon, eller

| b) | eftermontering på befintliga transportfordon för väg-, järnvägs- och sjötransporter samt transporter på inre vattenvägar, under förutsättning att unionsnormerna ännu inte hade trätt i kraft när dessa fordon togs i bruk och att de, när de väl blivit obligatoriska, inte gäller retroaktivt för dessa fordon. |
| --- | --- |

b)

eftermontering på befintliga transportfordon för väg-, järnvägs- och sjötransporter samt transporter på inre vattenvägar, under förutsättning att unionsnormerna ännu inte hade trätt i kraft när dessa fordon togs i bruk och att de, när de väl blivit obligatoriska, inte gäller retroaktivt för dessa fordon.

| (50) | Myndigheten anser att stöd för investeringar som gör det möjligt för stödmottagarna att vidta åtgärder som går längre än de tillämpliga unionsnormerna på ett positivt sätt bidrar till miljö- eller energimålet. För att inte avskräcka avtalsparterna från att införa nationella normer som är strängare än motsvarande unionsnormer, finns det sådana positiva bidrag oberoende av om det finns obligatoriska nationella normer som är strängare än unionsnormerna eller inte. Detta omfattar till exempel åtgärder för att förbättra vatten- och luftkvaliteten som går längre än de obligatoriska unionsnormerna. Sådana positiva bidrag kan vara för handen även om det finns en obligatorisk nationell norm som antagits i avsaknad av unionsnormer. |
| --- | --- |

(50)

Myndigheten anser att stöd för investeringar som gör det möjligt för stödmottagarna att vidta åtgärder som går längre än de tillämpliga unionsnormerna på ett positivt sätt bidrar till miljö- eller energimålet. För att inte avskräcka avtalsparterna från att införa nationella normer som är strängare än motsvarande unionsnormer, finns det sådana positiva bidrag oberoende av om det finns obligatoriska nationella normer som är strängare än unionsnormerna eller inte. Detta omfattar till exempel åtgärder för att förbättra vatten- och luftkvaliteten som går längre än de obligatoriska unionsnormerna. Sådana positiva bidrag kan vara för handen även om det finns en obligatorisk nationell norm som antagits i avsaknad av unionsnormer.

Stimulanseffekt och energibesiktning

| (51) | Enligt direktiv 2012/27/EU (nedan kallat energieffektivitetsdirektivet eller EED) ska stora företag genomföra energibesiktningar vart fjärde år. Av denna anledning kan stora företags energibesiktning ha en stimulanseffekt bara i den mån stödet inte ersätter en energibesiktning som krävs enligt energieffektivitetsdirektivet. Eftersom denna skyldighet inte åläggs små och medelstora företag, kan stöd till små och medelstora företag för att genomföra energibesiktningen få en stimulanseffekt. |
| --- | --- |

(51)

Enligt direktiv 2012/27/EU (nedan kallat energieffektivitetsdirektivet eller EED) ska stora företag genomföra energibesiktningar vart fjärde år. Av denna anledning kan stora företags energibesiktning ha en stimulanseffekt bara i den mån stödet inte ersätter en energibesiktning som krävs enligt energieffektivitetsdirektivet. Eftersom denna skyldighet inte åläggs små och medelstora företag, kan stöd till små och medelstora företag för att genomföra energibesiktningen få en stimulanseffekt.

| (52) | Ovanstående punkt påverkar inte bedömningen av stimulanseffekten när det gäller de åtgärder för energieffektivitet som föreskrivs eller genomförs till följd av energibesiktningen eller till följd av andra verktyg, såsom energiledningssystem och miljöledningssystem. |
| --- | --- |

(52)

Ovanstående punkt påverkar inte bedömningen av stimulanseffekten när det gäller de åtgärder för energieffektivitet som föreskrivs eller genomförs till följd av energibesiktningen eller till följd av andra verktyg, såsom energiledningssystem och miljöledningssystem.

3.2.4.2   Ytterligare villkor för individuellt anmälningspliktigt stöd

| (53) | För individuella anmälningspliktiga stödåtgärder måste avtalsparterna fullt ut kunna visa för myndigheten att stödet har en stimulanseffekt. Avtalsparterna ska lägga fram tydliga bevis för att stödet faktiskt påverkar investeringsbeslutet på ett sätt som ändrar stödmottagarens beteende och får stödmottagaren att höja nivån på miljöskyddet eller som leder till att den europeiska energimarknaden fungerar bättre. För att möjliggöra en övergripande bedömning ska avtalsparten inte bara ge information om det stödmottagande projektet utan också lämna en utförlig beskrivning av det kontrafaktiska scenariot, i vilket ingen av avtalsparterna beviljar stödmottagaren stöd. |
| --- | --- |

(53)

För individuella anmälningspliktiga stödåtgärder måste avtalsparterna fullt ut kunna visa för myndigheten att stödet har en stimulanseffekt. Avtalsparterna ska lägga fram tydliga bevis för att stödet faktiskt påverkar investeringsbeslutet på ett sätt som ändrar stödmottagarens beteende och får stödmottagaren att höja nivån på miljöskyddet eller som leder till att den europeiska energimarknaden fungerar bättre. För att möjliggöra en övergripande bedömning ska avtalsparten inte bara ge information om det stödmottagande projektet utan också lämna en utförlig beskrivning av det kontrafaktiska scenariot, i vilket ingen av avtalsparterna beviljar stödmottagaren stöd.

| (54) | Fördelarna med nya investeringar eller produktionsmetoder är vanligtvis inte begränsade till deras miljöeffekter eller effekter på energimarknaden. Sådana fördelar kan särskilt vara produktionsfördelar (37), medan riskerna särskilt beror på osäkerhet kring huruvida investeringen kommer att vara så produktiv som väntat. |
| --- | --- |

(54)

Fördelarna med nya investeringar eller produktionsmetoder är vanligtvis inte begränsade till deras miljöeffekter eller effekter på energimarknaden. Sådana fördelar kan särskilt vara produktionsfördelar (37), medan riskerna särskilt beror på osäkerhet kring huruvida investeringen kommer att vara så produktiv som väntat.

| (55) | Stimulanseffekten identifieras i princip genom en analys av det kontrafaktiska scenariot i jämförelse med nivån på den planerade verksamheten, med eller utan stöd. Det handlar i grund och botten om att kontrollera projektets lönsamhet i avsaknad av stöd och bedöma om projektet verkligen inte ger den vinst som företaget skulle få om det genomförde det alternativa projektet. |
| --- | --- |

(55)

Stimulanseffekten identifieras i princip genom en analys av det kontrafaktiska scenariot i jämförelse med nivån på den planerade verksamheten, med eller utan stöd. Det handlar i grund och botten om att kontrollera projektets lönsamhet i avsaknad av stöd och bedöma om projektet verkligen inte ger den vinst som företaget skulle få om det genomförde det alternativa projektet.

| (56) | I detta sammanhang kan lönsamhetsnivån utvärderas med hänvisning till metoder som är sedvanlig praxis i den berörda branschen, och som kan omfatta metoder för att bedöma projektets nettonuvärde (38), internräntan (39) eller den genomsnittliga avkastningen på använt kapital. Projektets lönsamhet ska jämföras med den normala avkastning som företaget tillämpar vid andra investeringsprojekt av liknande slag. Om denna avkastning inte finns tillgänglig ska projektets lönsamhet jämföras med företagets kapitalkostnader som helhet eller med den avkastning som är vanligt förekommande inom den berörda branschen. |
| --- | --- |

(56)

I detta sammanhang kan lönsamhetsnivån utvärderas med hänvisning till metoder som är sedvanlig praxis i den berörda branschen, och som kan omfatta metoder för att bedöma projektets nettonuvärde (38), internräntan (39) eller den genomsnittliga avkastningen på använt kapital. Projektets lönsamhet ska jämföras med den normala avkastning som företaget tillämpar vid andra investeringsprojekt av liknande slag. Om denna avkastning inte finns tillgänglig ska projektets lönsamhet jämföras med företagets kapitalkostnader som helhet eller med den avkastning som är vanligt förekommande inom den berörda branschen.

| (57) | Om det inte finns något känt kontrafaktiskt scenario, kan en stimulanseffekt antas vara för handen om det finns ett likviditetsgap, det vill säga när investeringskostnaden överskrider nettonuvärdet av de rörelseresultat som investeringen väntas ge upphov till utifrån en i förväg fastställd affärsplan. |
| --- | --- |

(57)

Om det inte finns något känt kontrafaktiskt scenario, kan en stimulanseffekt antas vara för handen om det finns ett likviditetsgap, det vill säga när investeringskostnaden överskrider nettonuvärdet av de rörelseresultat som investeringen väntas ge upphov till utifrån en i förväg fastställd affärsplan.

| (58) | Avtalsparterna uppmanas särskilt att förlita sig på aktuella, relevanta och trovärdiga bevis, bland annat officiella handlingar från företagets styrelse, rapporter från kreditkommittén, riskbedömningar, finansiella rapporter, interna affärsplaner, expertutlåtanden och andra studier som avser det investeringsprojekt som är föremål för bedömning. Handlingar som innehåller information om efterfrågeprognoser, kostnadsprognoser, finansiella prognoser, handlingar som läggs fram för en investeringskommitté och som beskriver olika investeringsscenarier eller handlingar som är avsedda för finansinstitut kan bidra till att bekräfta stimulanseffekten. |
| --- | --- |

(58)

Avtalsparterna uppmanas särskilt att förlita sig på aktuella, relevanta och trovärdiga bevis, bland annat officiella handlingar från företagets styrelse, rapporter från kreditkommittén, riskbedömningar, finansiella rapporter, interna affärsplaner, expertutlåtanden och andra studier som avser det investeringsprojekt som är föremål för bedömning. Handlingar som innehåller information om efterfrågeprognoser, kostnadsprognoser, finansiella prognoser, handlingar som läggs fram för en investeringskommitté och som beskriver olika investeringsscenarier eller handlingar som är avsedda för finansinstitut kan bidra till att bekräfta stimulanseffekten.

| (59) | För att se till att stimulanseffekten fastställs på objektiva grunder kan myndigheten i sin bedömning av stimulanseffekten jämföra företagsspecifika uppgifter med uppgifter om den bransch där företaget är verksamt, så kallad benchmarking. Avtalsparten bör om möjligt särskilt lämna branschspecifika uppgifter som visar att företagets kontrafaktiska scenario, nödvändiga lönsamhetsnivå och förväntade kassaflöden är rimliga. |
| --- | --- |

(59)

För att se till att stimulanseffekten fastställs på objektiva grunder kan myndigheten i sin bedömning av stimulanseffekten jämföra företagsspecifika uppgifter med uppgifter om den bransch där företaget är verksamt, så kallad benchmarking. Avtalsparten bör om möjligt särskilt lämna branschspecifika uppgifter som visar att företagets kontrafaktiska scenario, nödvändiga lönsamhetsnivå och förväntade kassaflöden är rimliga.

| (60) | Myndigheten kan anse att en stimulanseffekt är för handen i fall där ett företag kan ha ett incitament för att genomföra ett projekt, med stöd, även om det stödmottagande projektet inte uppnår den normalt sett nödvändiga lönsamhetsnivån. Detta kan till exempel vara motiverat med tanke på bredare fördelar som inte framgår av projektets lönsamhet i sig. Under sådana omständigheter är de bevis som lämnas för att visa att en stimulanseffekt är för handen särskilt viktiga. |
| --- | --- |

(60)

Myndigheten kan anse att en stimulanseffekt är för handen i fall där ett företag kan ha ett incitament för att genomföra ett projekt, med stöd, även om det stödmottagande projektet inte uppnår den normalt sett nödvändiga lönsamhetsnivån. Detta kan till exempel vara motiverat med tanke på bredare fördelar som inte framgår av projektets lönsamhet i sig. Under sådana omständigheter är de bevis som lämnas för att visa att en stimulanseffekt är för handen särskilt viktiga.

| (61) | Om ett företag anpassar sig till en nationell norm som går längre än unionsnormerna eller som antagits i avsaknad av unionsnormer, kommer myndigheten att kontrollera om stödmottagaren skulle ha påverkats väsentligt när det gäller ökade kostnader och inte kunnat betala kostnaderna för att omedelbart genomföra nationella normer. |
| --- | --- |

(61)

Om ett företag anpassar sig till en nationell norm som går längre än unionsnormerna eller som antagits i avsaknad av unionsnormer, kommer myndigheten att kontrollera om stödmottagaren skulle ha påverkats väsentligt när det gäller ökade kostnader och inte kunnat betala kostnaderna för att omedelbart genomföra nationella normer.

| (62) | För investeringar som leder till att företagen går längre än de lägsta nivåer som krävs enligt unionsnormerna, kan myndigheten ändå anse att det inte finns någon stimulanseffekt, särskilt om sådana investeringar motsvarar de lägsta tekniska normerna som finns tillgängliga på marknaden. |
| --- | --- |

(62)

För investeringar som leder till att företagen går längre än de lägsta nivåer som krävs enligt unionsnormerna, kan myndigheten ändå anse att det inte finns någon stimulanseffekt, särskilt om sådana investeringar motsvarar de lägsta tekniska normerna som finns tillgängliga på marknaden.

| (63) | Om stödet inte leder till ett ändrat beteende hos stödmottagaren genom att det stimulerar ytterligare verksamheter, har stödet ingen stimulanseffekt när det gäller främjandet av ett miljövänligt beteende i unionen eller stärkandet av den europeiska energimarknadens funktion. Stöd kommer därför inte att godkännas i ärenden där det kan antas att samma verksamheter skulle kunna bedrivas utan stödet. |
| --- | --- |

(63)

Om stödet inte leder till ett ändrat beteende hos stödmottagaren genom att det stimulerar ytterligare verksamheter, har stödet ingen stimulanseffekt när det gäller främjandet av ett miljövänligt beteende i unionen eller stärkandet av den europeiska energimarknadens funktion. Stöd kommer därför inte att godkännas i ärenden där det kan antas att samma verksamheter skulle kunna bedrivas utan stödet.

3.2.5   Stödets proportionalitet

3.2.5.1   Allmänna villkor

| (64) | Miljö- och energistöd anses vara proportionellt om stödbeloppet per stödmottagare begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå det eftersträvade miljöskydds- eller energimålet. |
| --- | --- |

(64)

Miljö- och energistöd anses vara proportionellt om stödbeloppet per stödmottagare begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå det eftersträvade miljöskydds- eller energimålet.

| (65) | Som en allmän princip gäller att stöd anses vara begränsat till det minimum som krävs om stödbeloppet motsvarar merkostnaderna netto för att uppnå målet, jämfört med ett kontrafaktiskt scenario utan stöd. Merkostnaden netto fastställs genom skillnaden mellan de ekonomiska fördelarna med och kostnaderna (inklusive investering och drift) för det stödmottagande projektet och de ekonomiska fördelarna med och kostnaderna för det alternativa investeringsprojekt som företaget skulle genomföra utan stöd, det vill säga det kontrafaktiska scenariot. |
| --- | --- |

(65)

Som en allmän princip gäller att stöd anses vara begränsat till det minimum som krävs om stödbeloppet motsvarar merkostnaderna netto för att uppnå målet, jämfört med ett kontrafaktiskt scenario utan stöd. Merkostnaden netto fastställs genom skillnaden mellan de ekonomiska fördelarna med och kostnaderna (inklusive investering och drift) för det stödmottagande projektet och de ekonomiska fördelarna med och kostnaderna för det alternativa investeringsprojekt som företaget skulle genomföra utan stöd, det vill säga det kontrafaktiska scenariot.

| (66) | Det är dock svårt att ta full hänsyn till alla ekonomiska fördelar som en extra investering ger ett företag (40). För åtgärder som inte omfattas av en individuell bedömning kan därför en förenklad metod användas, där investeringens extrakostnader beräknas, det vill säga utan hänsyn till driftsfördelar och driftskostnader. Åtgärder som inte omfattas av en individuell bedömning anses vara proportionella om stödbeloppet inte överstiger den högsta stödnivån, som utgör en given procentandel av de stödberättigande kostnaderna enligt definitionen i punkterna 67–71. Dessa högsta tillåtna stödnivåer fungerar även som ett tak för stöd som beviljas till anmälningspliktiga åtgärder. |
| --- | --- |

(66)

Det är dock svårt att ta full hänsyn till alla ekonomiska fördelar som en extra investering ger ett företag (40). För åtgärder som inte omfattas av en individuell bedömning kan därför en förenklad metod användas, där investeringens extrakostnader beräknas, det vill säga utan hänsyn till driftsfördelar och driftskostnader. Åtgärder som inte omfattas av en individuell bedömning anses vara proportionella om stödbeloppet inte överstiger den högsta stödnivån, som utgör en given procentandel av de stödberättigande kostnaderna enligt definitionen i punkterna 67–71. Dessa högsta tillåtna stödnivåer fungerar även som ett tak för stöd som beviljas till anmälningspliktiga åtgärder.

Stödberättigande kostnader

| (67) | Stödberättigande kostnader för miljöstöd är extrakostnader för en investering i materiella tillgångar och/eller i immateriella tillgångar som är direkt kopplade till uppnåendet av det gemensamma målet. |
| --- | --- |

(67)

Stödberättigande kostnader för miljöstöd är extrakostnader för en investering i materiella tillgångar och/eller i immateriella tillgångar som är direkt kopplade till uppnåendet av det gemensamma målet.

| (68) | Stödberättigande kostnader fastställs enligt följande:






  a) | Om kostnaderna för att uppnå målet av gemensamt intresse kan urskiljas ur den totala investeringskostnaden som en separat investering, till exempel för att det miljövänliga elementet är en lätt urskiljbar ”tilläggskomponent” till en befintlig anläggning, är det kostnaderna för den separata investeringen som utgör de stödberättigande kostnaderna (41). |
| --- | --- | --- |

(68)

Stödberättigande kostnader fastställs enligt följande:

a)

Om kostnaderna för att uppnå målet av gemensamt intresse kan urskiljas ur den totala investeringskostnaden som en separat investering, till exempel för att det miljövänliga elementet är en lätt urskiljbar ”tilläggskomponent” till en befintlig anläggning, är det kostnaderna för den separata investeringen som utgör de stödberättigande kostnaderna (41).

| b) | I alla övriga fall utgör de stödberättigande kostnaderna de extra investeringskostnaderna, som fastställs genom att den stödmottagande investeringen jämförs med den kontrafaktiska situationen i avsaknad av statligt stöd. I princip kan man hänvisa till kostnaden för en tekniskt jämförbar investering (42) som troligen skulle genomföras även utan stöd (43) och som inte leder till att målet av gemensamt intresse uppnås eller till att det endast uppnås i mindre utsträckning. |
| --- | --- |

b)

I alla övriga fall utgör de stödberättigande kostnaderna de extra investeringskostnaderna, som fastställs genom att den stödmottagande investeringen jämförs med den kontrafaktiska situationen i avsaknad av statligt stöd. I princip kan man hänvisa till kostnaden för en tekniskt jämförbar investering (42) som troligen skulle genomföras även utan stöd (43) och som inte leder till att målet av gemensamt intresse uppnås eller till att det endast uppnås i mindre utsträckning.

| (69) | Bilaga 2 innehåller en förteckning över relevanta kontrafaktiska scenarier eller beräkningar av stödberättigande kostnader som återspeglar det kontrafaktiska scenario som bör användas i liknande fall. Myndigheten kan godta alternativa kontrafaktiska situationer om de motiveras på vederbörligt sätt av avtalsparten. |
| --- | --- |

(69)

Bilaga 2 innehåller en förteckning över relevanta kontrafaktiska scenarier eller beräkningar av stödberättigande kostnader som återspeglar det kontrafaktiska scenario som bör användas i liknande fall. Myndigheten kan godta alternativa kontrafaktiska situationer om de motiveras på vederbörligt sätt av avtalsparten.

| (70) | För åtgärder till stöd för integrerade projekt, såsom integrerade åtgärder för energieffektivitet eller biogasprojekt, kan det vara svårt att fastställa ett kontrafaktiskt scenario. Om ett kontrafaktiskt scenario inte kan fastställas på ett trovärdigt sätt, kan myndigheten tänka sig att överväga de totala kostnaderna för ett projekt som ett alternativ som kan innebära lägre stödnivåer för att återspegla den ändrade beräkningen av stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

(70)

För åtgärder till stöd för integrerade projekt, såsom integrerade åtgärder för energieffektivitet eller biogasprojekt, kan det vara svårt att fastställa ett kontrafaktiskt scenario. Om ett kontrafaktiskt scenario inte kan fastställas på ett trovärdigt sätt, kan myndigheten tänka sig att överväga de totala kostnaderna för ett projekt som ett alternativ som kan innebära lägre stödnivåer för att återspegla den ändrade beräkningen av stödberättigande kostnader.

| (71) | De regler som anges i punkterna 68–70 gäller för uppbyggnad av produktionsanläggningar inom projekt för energieffektiv fjärrvärme eller fjärrkyla. Strategin för finansieringsunderskott kommer emellertid att tillämpas på stöd till uppbyggnad av nätet, på samma sätt som vid bedömningen av energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

(71)

De regler som anges i punkterna 68–70 gäller för uppbyggnad av produktionsanläggningar inom projekt för energieffektiv fjärrvärme eller fjärrkyla. Strategin för finansieringsunderskott kommer emellertid att tillämpas på stöd till uppbyggnad av nätet, på samma sätt som vid bedömningen av energiinfrastruktur.

Högsta tillåtna stödnivåer

| (72) | För att garantera förutsägbarhet och lika villkor tillämpar myndigheten de högsta tillåtna stödnivåer för investeringsstöd som anges i bilaga 1. Dessa stödnivåer avspeglar behovet av statligt ingripande, som avgörs av marknadsmisslyckandets relevans å ena sidan och den förväntade graden av snedvridning av konkurrens och handel å andra sidan. |
| --- | --- |

(72)

För att garantera förutsägbarhet och lika villkor tillämpar myndigheten de högsta tillåtna stödnivåer för investeringsstöd som anges i bilaga 1. Dessa stödnivåer avspeglar behovet av statligt ingripande, som avgörs av marknadsmisslyckandets relevans å ena sidan och den förväntade graden av snedvridning av konkurrens och handel å andra sidan.

| (73) | Högre stödnivåer kan tillåtas för vissa typer av stöd eller för investeringar som görs i ett stödområde, men stödnivån får aldrig överstiga 100 % av de stödberättigande kostnaderna. Högre stödnivåer kan tillåtas enligt följande:






  a) | Stödnivån får ökas med 15 procentenheter för energi- och miljöinvesteringar i områden som får stöd som uppfyller villkoren i artikel 61.3 a i EES-avtalet och med 5 procentenheter för energi- och miljöinvesteringar i områden som får stöd som uppfyller villkoren i artikel 61.3 c i EES-avtalet. Myndigheten bedömer att dessa ökningar är motiverade med tanke på de olika nackdelar som dessa områden kämpar med och som kan utgöra ett hinder för miljö- eller energiinvesteringar. |
| --- | --- | --- |

(73)

Högre stödnivåer kan tillåtas för vissa typer av stöd eller för investeringar som görs i ett stödområde, men stödnivån får aldrig överstiga 100 % av de stödberättigande kostnaderna. Högre stödnivåer kan tillåtas enligt följande:

a)

Stödnivån får ökas med 15 procentenheter för energi- och miljöinvesteringar i områden som får stöd som uppfyller villkoren i artikel 61.3 a i EES-avtalet och med 5 procentenheter för energi- och miljöinvesteringar i områden som får stöd som uppfyller villkoren i artikel 61.3 c i EES-avtalet. Myndigheten bedömer att dessa ökningar är motiverade med tanke på de olika nackdelar som dessa områden kämpar med och som kan utgöra ett hinder för miljö- eller energiinvesteringar.

| b) | Den högsta stödnivån kan ökas med 10 procentenheter för medelstora företag och med 20 procentenheter för små företag. Högre stödnivåer kan också krävas för små och medelstora företag, som å ena sidan kan dras med relativt sett större kostnader för att uppnå miljö- eller energimålen jämfört med omfattningen av sin verksamhet och, å andra sidan, kan ha problem med brister på kapitalmarknaden, vilket tvingar dem att bära sådana kostnader. Risken för en allvarlig snedvridning av konkurrens och handel är nämligen mindre om stödmottagaren är ett litet eller medelstort företag. |
| --- | --- |

b)

Den högsta stödnivån kan ökas med 10 procentenheter för medelstora företag och med 20 procentenheter för små företag. Högre stödnivåer kan också krävas för små och medelstora företag, som å ena sidan kan dras med relativt sett större kostnader för att uppnå miljö- eller energimålen jämfört med omfattningen av sin verksamhet och, å andra sidan, kan ha problem med brister på kapitalmarknaden, vilket tvingar dem att bära sådana kostnader. Risken för en allvarlig snedvridning av konkurrens och handel är nämligen mindre om stödmottagaren är ett litet eller medelstort företag.

| c) | Högre stödnivåer kan vara motiverade under vissa omständigheter när det gäller miljöinnovation som kan åtgärda det dubbla marknadsmisslyckande som sammanhänger med de större risker som innovation är förknippad med i förening med projektets miljöaspekt. Detta gäller särskilt åtgärder som rör resurseffektivitet. Stödnivåerna får i sådana fall ökas med 10 procentenheter, under förutsättning att följande villkor är uppfylla samtidigt:






  i) | Tillgången eller projektet inom miljöinnovation måste vara någonting nytt eller en väsentlig förbättring jämfört med den senaste utvecklingen inom branschen i EES-området (44). |
| --- | --- | --- |

c)

Högre stödnivåer kan vara motiverade under vissa omständigheter när det gäller miljöinnovation som kan åtgärda det dubbla marknadsmisslyckande som sammanhänger med de större risker som innovation är förknippad med i förening med projektets miljöaspekt. Detta gäller särskilt åtgärder som rör resurseffektivitet. Stödnivåerna får i sådana fall ökas med 10 procentenheter, under förutsättning att följande villkor är uppfylla samtidigt:

i)

Tillgången eller projektet inom miljöinnovation måste vara någonting nytt eller en väsentlig förbättring jämfört med den senaste utvecklingen inom branschen i EES-området (44).

| ii) | Den förväntade miljövinsten ska vara betydligt större än den förbättring som den allmänna tekniska utvecklingen i jämförbara verksamheter ger upphov till (45). |
| --- | --- |

ii)

Den förväntade miljövinsten ska vara betydligt större än den förbättring som den allmänna tekniska utvecklingen i jämförbara verksamheter ger upphov till (45).

| iii) | Tillgångarnas eller projektens innovativa karaktär innebär en uppenbar risk i tekniskt, marknadsmässigt eller ekonomiskt hänseende som är större än den risk som vanligen förknippas med jämförbara tillgångar eller projekt som inte är innovativa (46). |
| --- | --- |

iii)

Tillgångarnas eller projektens innovativa karaktär innebär en uppenbar risk i tekniskt, marknadsmässigt eller ekonomiskt hänseende som är större än den risk som vanligen förknippas med jämförbara tillgångar eller projekt som inte är innovativa (46).

| (74) | Myndigheten anser därför att stöd är förenligt med EES-avtalets funktion om de stödberättigande kostnaderna är korrekt beräknade och de högsta stödnivåer som anges i bilaga 1 respekteras. |
| --- | --- |

(74)

Myndigheten anser därför att stöd är förenligt med EES-avtalets funktion om de stödberättigande kostnaderna är korrekt beräknade och de högsta stödnivåer som anges i bilaga 1 respekteras.

| (75) | Om stödet till stödmottagaren beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande utifrån klara, öppna och icke-diskriminerande kriterier, får stödbeloppet uppgå till 100 % av de stödberättigande kostnaderna (47). Ett sådant anbudsförfarande måste vara icke-diskriminerande och ge tillräckligt många företag möjlighet att delta. Dessutom måste budgeten i samband med anbudsförfarandet vara strikt begränsad i det avseendet att alla deltagare inte kan få stöd. Slutligen måste stödet beviljas på grundval av anbudsgivarens ursprungliga anbud, och efterföljande förhandlingar uteslutas. |
| --- | --- |

(75)

Om stödet till stödmottagaren beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande utifrån klara, öppna och icke-diskriminerande kriterier, får stödbeloppet uppgå till 100 % av de stödberättigande kostnaderna (47). Ett sådant anbudsförfarande måste vara icke-diskriminerande och ge tillräckligt många företag möjlighet att delta. Dessutom måste budgeten i samband med anbudsförfarandet vara strikt begränsad i det avseendet att alla deltagare inte kan få stöd. Slutligen måste stödet beviljas på grundval av anbudsgivarens ursprungliga anbud, och efterföljande förhandlingar uteslutas.

3.2.5.2   Kumulering av stöd

| (76) | Stöd får beviljas samtidigt på grundval av flera stödordningar eller kumuleras med stöd för särskilda ändamål, förutsatt att det totala beloppet av statligt stöd för en verksamhet eller ett projekt inte överstiger de tak för stödet som fastställs i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(76)

Stöd får beviljas samtidigt på grundval av flera stödordningar eller kumuleras med stöd för särskilda ändamål, förutsatt att det totala beloppet av statligt stöd för en verksamhet eller ett projekt inte överstiger de tak för stödet som fastställs i dessa riktlinjer.

| (77) | Stöd får inte kumuleras med stöd av mindre betydelse avseende samma stödberättigande kostnader, om en sådan kumulering skulle medföra en stödnivå som överstiger den högsta tillåtna stödnivå som fastställs i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(77)

Stöd får inte kumuleras med stöd av mindre betydelse avseende samma stödberättigande kostnader, om en sådan kumulering skulle medföra en stödnivå som överstiger den högsta tillåtna stödnivå som fastställs i dessa riktlinjer.

3.2.5.3   Ytterligare villkor för individuellt anmälningspliktigt investerings- och driftsstöd

| (78) | För ett individuellt stöd är det inte tillräckligt att det är förenligt med de högsta stödnivåer som anges i detta avsnitt och i bilaga 1 för att garantera att det är proportionellt. Dessa högsta stödnivåer används som ett tak för individuellt stöd (48). |
| --- | --- |

(78)

För ett individuellt stöd är det inte tillräckligt att det är förenligt med de högsta stödnivåer som anges i detta avsnitt och i bilaga 1 för att garantera att det är proportionellt. Dessa högsta stödnivåer används som ett tak för individuellt stöd (48).

| (79) | Som en allmän regel gäller att ett individuellt anmälningspliktigt stöd anses vara begränsat till ett minimum om stödbeloppet motsvarar merkostnaderna netto av att genomföra investeringen, jämfört med ett kontrafaktiskt scenario där inget stöd alls beviljas. Alla relevanta kostnader och fördelar under projektets löptid måste beaktas. |
| --- | --- |

(79)

Som en allmän regel gäller att ett individuellt anmälningspliktigt stöd anses vara begränsat till ett minimum om stödbeloppet motsvarar merkostnaderna netto av att genomföra investeringen, jämfört med ett kontrafaktiskt scenario där inget stöd alls beviljas. Alla relevanta kostnader och fördelar under projektets löptid måste beaktas.

| (80) | Om inget specifikt alternativt projekt kan identifieras som ett kontrafaktiskt scenario, kommer myndigheten att kontrollera om stödbeloppet överstiger det minimum som behövs för att göra projektet tillräckligt lönsamt, till exempel om dess internränta ökar utöver den normala avkastning som tillämpas av det berörda företaget i andra investeringsprojekt av liknande slag. Om detta riktmärke inte finns tillgängligt, kan företagets kapitalkostnader som helhet eller högre avkastning som är vanligt förekommande inom den berörda branschen användas för detta ändamål. |
| --- | --- |

(80)

Om inget specifikt alternativt projekt kan identifieras som ett kontrafaktiskt scenario, kommer myndigheten att kontrollera om stödbeloppet överstiger det minimum som behövs för att göra projektet tillräckligt lönsamt, till exempel om dess internränta ökar utöver den normala avkastning som tillämpas av det berörda företaget i andra investeringsprojekt av liknande slag. Om detta riktmärke inte finns tillgängligt, kan företagets kapitalkostnader som helhet eller högre avkastning som är vanligt förekommande inom den berörda branschen användas för detta ändamål.

| (81) | Avtalsparten bör tillhandahålla bevis att stödbeloppet begränsas till ett minimum. Därför kan de beräkningar som används för att bedöma stimulanseffekten också användas för att bedöma huruvida stödet är proportionellt. Avtalsparten ska kunna påvisa stödets proportionalitet med hjälp av den dokumentation som avses i punkt 58. |
| --- | --- |

(81)

Avtalsparten bör tillhandahålla bevis att stödbeloppet begränsas till ett minimum. Därför kan de beräkningar som används för att bedöma stimulanseffekten också användas för att bedöma huruvida stödet är proportionellt. Avtalsparten ska kunna påvisa stödets proportionalitet med hjälp av den dokumentation som avses i punkt 58.

| (82) | När det gäller driftsstöd som beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande, anses individuellt stöd vara proportionellt om de allmänna villkoren är uppfyllda. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller driftsstöd som beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande, anses individuellt stöd vara proportionellt om de allmänna villkoren är uppfyllda.

3.2.6   Undvikande av otillbörliga negativa effekter på handel och konkurrens

3.2.6.1   Allmänna överväganden

| (83) | För att stödet ska vara förenligt med EES-avtalets funktion måste de negativa effekterna av stödåtgärden när det gäller snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan avtalsparterna vara begränsade och uppvägas av de positiva effekterna i form av bidrag till målet av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(83)

För att stödet ska vara förenligt med EES-avtalets funktion måste de negativa effekterna av stödåtgärden när det gäller snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan avtalsparterna vara begränsade och uppvägas av de positiva effekterna i form av bidrag till målet av gemensamt intresse.

| (84) | Myndigheten identifierar två huvudsakliga typer av snedvridning av handel och konkurrens. Dessa är snedvridning av produktmarknaden och lokaliseringseffekter. Båda typerna kan leda till ineffektiv resursallokering, som undergräver den inre marknadens ekonomiska resultat, och till fördelningsproblem som påverkar hur den ekonomiska aktiviteten fördelar sig mellan olika regioner. |
| --- | --- |

(84)

Myndigheten identifierar två huvudsakliga typer av snedvridning av handel och konkurrens. Dessa är snedvridning av produktmarknaden och lokaliseringseffekter. Båda typerna kan leda till ineffektiv resursallokering, som undergräver den inre marknadens ekonomiska resultat, och till fördelningsproblem som påverkar hur den ekonomiska aktiviteten fördelar sig mellan olika regioner.

| (85) | Stöd för miljöändamål tenderar till sin natur att gynna miljövänliga produkter och tekniker på bekostnad av andra, mer förorenande produkter och tekniker och denna stödeffekt betraktas i princip inte som en otillbörlig snedvridning av konkurrensen, eftersom den till sin natur är förknippad med stödets syfte, det vill säga göra ekonomin mer miljövänlig. När myndigheten bedömer de eventuella negativa effekterna av miljöstöd, beaktar den åtgärdens totala miljöeffekt i förhållande till dess negativa inverkan på marknadsställningen, och därmed på vinsten, för företag som inte får stöd. Myndigheten kommer särskilt att bedöma snedvridande effekter för konkurrenter som också bedriver en miljövänlig verksamhet, även utan stöd. Ju mindre den väntade miljöeffekten av åtgärden i fråga är, desto viktigare är det att undersöka hur den påverkar marknadsandelar och vinst för konkurrerande teknik. |
| --- | --- |

(85)

Stöd för miljöändamål tenderar till sin natur att gynna miljövänliga produkter och tekniker på bekostnad av andra, mer förorenande produkter och tekniker och denna stödeffekt betraktas i princip inte som en otillbörlig snedvridning av konkurrensen, eftersom den till sin natur är förknippad med stödets syfte, det vill säga göra ekonomin mer miljövänlig. När myndigheten bedömer de eventuella negativa effekterna av miljöstöd, beaktar den åtgärdens totala miljöeffekt i förhållande till dess negativa inverkan på marknadsställningen, och därmed på vinsten, för företag som inte får stöd. Myndigheten kommer särskilt att bedöma snedvridande effekter för konkurrenter som också bedriver en miljövänlig verksamhet, även utan stöd. Ju mindre den väntade miljöeffekten av åtgärden i fråga är, desto viktigare är det att undersöka hur den påverkar marknadsandelar och vinst för konkurrerande teknik.

| (86) | En eventuellt skadlig effekt av statligt stöd för miljö- och energiändamål är att det hindrar marknadsmekanismerna från att leverera effektiva resultat genom att de mest effektiva och innovativa producenterna belönas och de minst effektiva pressas att förbättra sin effektivitet, omstrukturera sin verksamhet eller lämna marknaden. Det kan leda till en situation där effektivare eller mer innovativa konkurrenter, t.ex. konkurrenter med en annorlunda, kanske till och med ännu renare teknik, som annars skulle ha kunnat komma in på eller utvidga sin verksamhet på marknaden inte kan göra detta till följd av stöd som beviljats vissa företag. Ingripanden i en konkurrensutsatt process för in- och utträde på marknaden kan på lång sikt hämma innovationen och bromsa upp branschomfattande produktivitetsförbättringar. |
| --- | --- |

(86)

En eventuellt skadlig effekt av statligt stöd för miljö- och energiändamål är att det hindrar marknadsmekanismerna från att leverera effektiva resultat genom att de mest effektiva och innovativa producenterna belönas och de minst effektiva pressas att förbättra sin effektivitet, omstrukturera sin verksamhet eller lämna marknaden. Det kan leda till en situation där effektivare eller mer innovativa konkurrenter, t.ex. konkurrenter med en annorlunda, kanske till och med ännu renare teknik, som annars skulle ha kunnat komma in på eller utvidga sin verksamhet på marknaden inte kan göra detta till följd av stöd som beviljats vissa företag. Ingripanden i en konkurrensutsatt process för in- och utträde på marknaden kan på lång sikt hämma innovationen och bromsa upp branschomfattande produktivitetsförbättringar.

| (87) | Stödet kan också ha en snedvridande effekt genom att det stärker eller upprätthåller en betydande marknadsmakt för stödmottagaren. Även om stödet inte direkt förstärker en betydande marknadsmakt kan detta ske indirekt genom att befintliga konkurrenter avskräcks från att utöka sin verksamhet eller förmås att lämna marknaden, eller genom att nya konkurrenter avskräcks från att komma in på marknaden. |
| --- | --- |

(87)

Stödet kan också ha en snedvridande effekt genom att det stärker eller upprätthåller en betydande marknadsmakt för stödmottagaren. Även om stödet inte direkt förstärker en betydande marknadsmakt kan detta ske indirekt genom att befintliga konkurrenter avskräcks från att utöka sin verksamhet eller förmås att lämna marknaden, eller genom att nya konkurrenter avskräcks från att komma in på marknaden.

| (88) | Förutom snedvridningar på produktmarknaderna kan stödet även påverka handeln och valet av lokalisering. Dessa snedvridningar kan uppstå bland avtalsparterna, antingen när företag konkurrerar över gränserna eller överväger att lokalisera sina investeringar någon annanstans. Stöd som syftar till att upprätthålla den ekonomiska aktiviteten i en region eller locka bort den från andra regioner inom den inre marknaden kanske inte direkt leder till snedvridning av produktmarknaden, men kan orsaka att verksamheter eller investeringar flyttas från en region till en annan utan några nettoeffekter för miljön. |
| --- | --- |

(88)

Förutom snedvridningar på produktmarknaderna kan stödet även påverka handeln och valet av lokalisering. Dessa snedvridningar kan uppstå bland avtalsparterna, antingen när företag konkurrerar över gränserna eller överväger att lokalisera sina investeringar någon annanstans. Stöd som syftar till att upprätthålla den ekonomiska aktiviteten i en region eller locka bort den från andra regioner inom den inre marknaden kanske inte direkt leder till snedvridning av produktmarknaden, men kan orsaka att verksamheter eller investeringar flyttas från en region till en annan utan några nettoeffekter för miljön.

Uppenbara negativa effekter

| (89) | I princip är det nödvändigt att analysera stödåtgärden och i vilket sammanhang den tillämpas för att kunna fastställa i vilken utsträckning stödåtgärden kan anses vara snedvridande. Det förekommer emellertid situationer där de negativa effekterna är klart större än eventuella positiva effekter, vilket innebär att stödet inte kan anses vara förenligt med EES-avtalets funktion. |
| --- | --- |

(89)

I princip är det nödvändigt att analysera stödåtgärden och i vilket sammanhang den tillämpas för att kunna fastställa i vilken utsträckning stödåtgärden kan anses vara snedvridande. Det förekommer emellertid situationer där de negativa effekterna är klart större än eventuella positiva effekter, vilket innebär att stödet inte kan anses vara förenligt med EES-avtalets funktion.

| (90) | Myndigheten fastställer högsta tillåtna stödnivåer, vilka utgör ett grundläggande krav för förenlighet och syftar till att förhindra att statligt stöd används till projekt där förhållandet mellan stödbelopp och stödberättigande kostnader anses vara mycket högt och med särskilt stor sannolikhet är snedvridande. |
| --- | --- |

(90)

Myndigheten fastställer högsta tillåtna stödnivåer, vilka utgör ett grundläggande krav för förenlighet och syftar till att förhindra att statligt stöd används till projekt där förhållandet mellan stödbelopp och stödberättigande kostnader anses vara mycket högt och med särskilt stor sannolikhet är snedvridande.

| (91) | Stöd åt miljö- och energiändamål som endast leder till att en ekonomisk aktivitet lokaliseras någon annanstans utan att förbättra den befintliga nivån på miljöskyddet i avtalsparterna i fråga anses inte förenligt med EES-avtalets funktion. |
| --- | --- |

(91)

Stöd åt miljö- och energiändamål som endast leder till att en ekonomisk aktivitet lokaliseras någon annanstans utan att förbättra den befintliga nivån på miljöskyddet i avtalsparterna i fråga anses inte förenligt med EES-avtalets funktion.

3.2.6.2   Allmänna villkor

| (92) | När myndigheten bedömer de negativa effekterna av stödåtgärden, inriktar den sin analys på den snedvridning av konkurrensen som uppkommer genom miljö- och energistödets förutsebara effekter på konkurrensen mellan företag på de produktmarknader som påverkas och den ekonomiska aktivitetens lokalisering. Om statliga stödåtgärder är väl riktade mot det marknadsmisslyckande som de är avsedda att korrigera, är risken för att stödet kommer att snedvrida konkurrensen på ett otillbörligt sätt mer begränsad. |
| --- | --- |

(92)

När myndigheten bedömer de negativa effekterna av stödåtgärden, inriktar den sin analys på den snedvridning av konkurrensen som uppkommer genom miljö- och energistödets förutsebara effekter på konkurrensen mellan företag på de produktmarknader som påverkas och den ekonomiska aktivitetens lokalisering. Om statliga stödåtgärder är väl riktade mot det marknadsmisslyckande som de är avsedda att korrigera, är risken för att stödet kommer att snedvrida konkurrensen på ett otillbörligt sätt mer begränsad.

| (93) | Om stödet är proportionellt och begränsat till de extra investeringskostnaderna dämpas i princip den negativa effekten av stödet. Även när stödet är nödvändigt och proportionellt kan det emellertid leda till en förändring av stödmottagarnas beteende, vilket snedvrider konkurrensen. Ett företag som drivs i vinstsyfte höjer i regel nivån på miljöskyddet utöver de obligatoriska kraven endast om det anser att det åtminstone marginellt ger företaget en fördel av något slag. |
| --- | --- |

(93)

Om stödet är proportionellt och begränsat till de extra investeringskostnaderna dämpas i princip den negativa effekten av stödet. Även när stödet är nödvändigt och proportionellt kan det emellertid leda till en förändring av stödmottagarnas beteende, vilket snedvrider konkurrensen. Ett företag som drivs i vinstsyfte höjer i regel nivån på miljöskyddet utöver de obligatoriska kraven endast om det anser att det åtminstone marginellt ger företaget en fördel av något slag.

| (94) | För att begränsa snedvridningen av konkurren och handel till ett minimum, kommer myndigheten att fästa stor vikt vid urvalsprocessen. Urvalsprocessen bör när så är möjligt genomföras på ett icke-diskriminerande, tydligt och öppet sätt, utan att i onödan utesluta företag som eventuellt konkurrerar med projekt som siktar mot samma miljö- eller energimål. Urvalsprocessen bör leda till att sådana stödmottagare väljs som kan sträva mot samma miljö- eller energimål med hjälp av det lägsta stödbeloppet eller på det mest kostnadseffektiva sättet. |
| --- | --- |

(94)

För att begränsa snedvridningen av konkurren och handel till ett minimum, kommer myndigheten att fästa stor vikt vid urvalsprocessen. Urvalsprocessen bör när så är möjligt genomföras på ett icke-diskriminerande, tydligt och öppet sätt, utan att i onödan utesluta företag som eventuellt konkurrerar med projekt som siktar mot samma miljö- eller energimål. Urvalsprocessen bör leda till att sådana stödmottagare väljs som kan sträva mot samma miljö- eller energimål med hjälp av det lägsta stödbeloppet eller på det mest kostnadseffektiva sättet.

| (95) | I sin bedömning av stödets negativa effekter kommer myndigheten att särskilt ta hänsyn till följande faktorer:
  a)   
  Minskning av eller kompensation för produktionskostnaderna per enhet
  : om den nya utrustningen (49) leder till lägre kostnader per producerad enhet jämfört med en situation utan stöd eller om stödet kompenserar för en del av driftskostnaden, är det sannolikt att stödmottagaren kommer att öka sin försäljning. Ju större priselasticitet en produkt har, desto större potential har stödet att snedvrida konkurrensen.
  b)   
  Ny produkt
  : om stödmottagarna tar fram en ny produkt eller en produkt av högre kvalitet, är det sannolikt att de ökar sin försäljning och kanske får fördelen av att vara först. |
| --- | --- |

(95)

I sin bedömning av stödets negativa effekter kommer myndigheten att särskilt ta hänsyn till följande faktorer:

a)   
  Minskning av eller kompensation för produktionskostnaderna per enhet
  : om den nya utrustningen (49) leder till lägre kostnader per producerad enhet jämfört med en situation utan stöd eller om stödet kompenserar för en del av driftskostnaden, är det sannolikt att stödmottagaren kommer att öka sin försäljning. Ju större priselasticitet en produkt har, desto större potential har stödet att snedvrida konkurrensen.

b)   
  Ny produkt
  : om stödmottagarna tar fram en ny produkt eller en produkt av högre kvalitet, är det sannolikt att de ökar sin försäljning och kanske får fördelen av att vara först.

3.2.6.3   Ytterligare villkor för individuellt anmälningspliktigt stöd

| (96) | Avtalsparten måste se till att de negativa effekter som beskrivs i avsnitt 3.2.6.1 blir begränsade. När myndigheten bedömer individuellt stöd tar den förutom de faktorer som anges i avsnitt 3.1.6.2 också hänsyn till om stödet






  a) | upprätthåller ineffektiv produktion och därmed förhindrar produktivitetstillväxten inom sektorn, |
| --- | --- | --- |

(96)

Avtalsparten måste se till att de negativa effekter som beskrivs i avsnitt 3.2.6.1 blir begränsade. När myndigheten bedömer individuellt stöd tar den förutom de faktorer som anges i avsnitt 3.1.6.2 också hänsyn till om stödet

a)

upprätthåller ineffektiv produktion och därmed förhindrar produktivitetstillväxten inom sektorn,

| b) | snedvrider dynamiska incitament, |
| --- | --- |

b)

snedvrider dynamiska incitament,

| c) | ger upphov till eller förstärker marknadsstyrka eller ett utestängande agerande, eller |
| --- | --- |

c)

ger upphov till eller förstärker marknadsstyrka eller ett utestängande agerande, eller

| d) | på ett konstgjort sätt ändrar handelsflöden eller lokaliseringen av produktionen. |
| --- | --- |

d)

på ett konstgjort sätt ändrar handelsflöden eller lokaliseringen av produktionen.

| (97) | För att bedöma stödets kumulativa effekt kan myndigheten överväga ett planerat införande av andra stödordningar på energi- och miljöområdet än dem som anmälts och som direkt eller indirekt gynnar stödmottagaren. |
| --- | --- |

(97)

För att bedöma stödets kumulativa effekt kan myndigheten överväga ett planerat införande av andra stödordningar på energi- och miljöområdet än dem som anmälts och som direkt eller indirekt gynnar stödmottagaren.

| (98) | Myndigheten bedömer också om stödet leder till att vissa områden drar nytta av förmånligare produktionsvillkor, särskilt på grund av relativt sett lägre produktionskostnader, tack vare stödet eller på grund av att högre produktionsnormer uppnås tack vare stödet. Detta kan leda till att företag stannar kvar i eller förlägger verksamhet till stödområdena eller att handelsflödena förskjuts mot stödområdet. I sin analys av anmälningspliktigt individuellt stöd tar myndigheten därför hänsyn till eventuella belägg för att stödmottagaren har övervägt alternativa lokaliseringar. |
| --- | --- |

(98)

Myndigheten bedömer också om stödet leder till att vissa områden drar nytta av förmånligare produktionsvillkor, särskilt på grund av relativt sett lägre produktionskostnader, tack vare stödet eller på grund av att högre produktionsnormer uppnås tack vare stödet. Detta kan leda till att företag stannar kvar i eller förlägger verksamhet till stödområdena eller att handelsflödena förskjuts mot stödområdet. I sin analys av anmälningspliktigt individuellt stöd tar myndigheten därför hänsyn till eventuella belägg för att stödmottagaren har övervägt alternativa lokaliseringar.

3.2.7   Öppenhet

| (99) | Avtalsparterna måste se till att följande information offentliggörs på en allmän webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå: Den fullständiga texten till den godkända stödordningen eller till beslutet om beviljandet av individuellt stöd och dess genomförandebestämmelser, eller en länk till denna, beviljande myndighet, namn på de individuella stödmottagarna, form av stöd och stödbelopp som beviljats varje stödmottagare, datum för beviljandet, typ av företag (små och medelstora företag/stora företag) den region (på Nuts-nivå 2) där stödmottagaren är belägen samt den ekonomiska sektor som stödmottagaren har sin huvudsakliga verksamhet i (på Nace-gruppnivå). |
| --- | --- |

(99)

Avtalsparterna måste se till att följande information offentliggörs på en allmän webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå: Den fullständiga texten till den godkända stödordningen eller till beslutet om beviljandet av individuellt stöd och dess genomförandebestämmelser, eller en länk till denna, beviljande myndighet, namn på de individuella stödmottagarna, form av stöd och stödbelopp som beviljats varje stödmottagare, datum för beviljandet, typ av företag (små och medelstora företag/stora företag) den region (på Nuts-nivå 2) där stödmottagaren är belägen samt den ekonomiska sektor som stödmottagaren har sin huvudsakliga verksamhet i (på Nace-gruppnivå).

| (100) | När det gäller stödordningar i form av skatteförmåner och stöd i form av minskningar i finansieringsstöd för el från förnybara källor, kan informationen om individuella stödbelopp tillhandahållas inom följande intervall (i miljoner euro): [0,5–1], [1–2], [2–5], [5–10], [10–30], [30 och mer]. |
| --- | --- |

(100)

När det gäller stödordningar i form av skatteförmåner och stöd i form av minskningar i finansieringsstöd för el från förnybara källor, kan informationen om individuella stödbelopp tillhandahållas inom följande intervall (i miljoner euro): [0,5–1], [1–2], [2–5], [5–10], [10–30], [30 och mer].

| (101) | Informationen måste offentliggöras när beslutet om att bevilja stöd har fattats, sparas i minst 10 år och vara tillgänglig för allmänheten utan begränsningar (50). Avtalsparterna kommer inte att vara skyldiga att tillhandahålla denna information förrän den 1 juli 2016. Kravet på att offentliggöra information kan frångås när det gäller tilldelning av ett individuellt stöd på högst 500 000 euro. |
| --- | --- |

(101)

Informationen måste offentliggöras när beslutet om att bevilja stöd har fattats, sparas i minst 10 år och vara tillgänglig för allmänheten utan begränsningar (50). Avtalsparterna kommer inte att vara skyldiga att tillhandahålla denna information förrän den 1 juli 2016. Kravet på att offentliggöra information kan frångås när det gäller tilldelning av ett individuellt stöd på högst 500 000 euro.

3.3   Stöd till energi från förnybara källor

3.3.1   Allmänna villkor för investerings- och driftsstöd för energi från förnybara källor

| (102) | Europeiska unionen har satt upp långtgående mål för klimatförändringar och hållbar energi, särskilt i sin Europa 2020-strategi. Insatserna för att uppnå dessa mål stöds redan genom ett antal unionsrättsakter, till exempel unionens system för handel med utsläppsrätter, direktiv 2009/28/EG (51) (direktivet om förnybar energi) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/30/EG (52) (nedan kallat direktivet om bränslekvalitet). Genomförandet av dessa rättsakter leder emellertid inte alltid till det effektivaste marknadsresultatet och under vissa omständigheter kan statligt stöd därför vara ett lämpligt instrument för att bidra till att uppnå unionens mål och relaterade nationella mål. |
| --- | --- |

(102)

Europeiska unionen har satt upp långtgående mål för klimatförändringar och hållbar energi, särskilt i sin Europa 2020-strategi. Insatserna för att uppnå dessa mål stöds redan genom ett antal unionsrättsakter, till exempel unionens system för handel med utsläppsrätter, direktiv 2009/28/EG (51) (direktivet om förnybar energi) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/30/EG (52) (nedan kallat direktivet om bränslekvalitet). Genomförandet av dessa rättsakter leder emellertid inte alltid till det effektivaste marknadsresultatet och under vissa omständigheter kan statligt stöd därför vara ett lämpligt instrument för att bidra till att uppnå unionens mål och relaterade nationella mål.

| (103) | Dessa riktlinjer gäller för perioden fram till 2020. Likväl bör de lägga grunden till uppnåendet av de mål som anges i 2030-ramen. Det bör framhållas att man förväntar sig att etablerade källor till förnybar energi ska bli konkurrenskraftiga på elnätet under perioden mellan 2020 och 2030, vilket innebär att bidrag och undantag från balanseringsansvar bör fasas ut genom en gradvis minskning. Dessa riktlinjer är förenliga med det målet och kommer att säkerställa övergången till en kostnadseffektiv leverans via marknadsbaserade mekanismer. |
| --- | --- |

(103)

Dessa riktlinjer gäller för perioden fram till 2020. Likväl bör de lägga grunden till uppnåendet av de mål som anges i 2030-ramen. Det bör framhållas att man förväntar sig att etablerade källor till förnybar energi ska bli konkurrenskraftiga på elnätet under perioden mellan 2020 och 2030, vilket innebär att bidrag och undantag från balanseringsansvar bör fasas ut genom en gradvis minskning. Dessa riktlinjer är förenliga med det målet och kommer att säkerställa övergången till en kostnadseffektiv leverans via marknadsbaserade mekanismer.

| (104) | Marknadsinstrument, såsom auktioner eller konkurrensutsatta anbudsförfaranden som är öppna för alla producenter som producerar el från förnybara energikällor och som konkurrerar på lika villkor på EES-nivå, bör normalt sett säkerställa att bidragen minskas till ett minimum innan de fasas ut helt och hållet. |
| --- | --- |

(104)

Marknadsinstrument, såsom auktioner eller konkurrensutsatta anbudsförfaranden som är öppna för alla producenter som producerar el från förnybara energikällor och som konkurrerar på lika villkor på EES-nivå, bör normalt sett säkerställa att bidragen minskas till ett minimum innan de fasas ut helt och hållet.

| (105) | Mot bakgrund av skillnaderna i teknisk utvecklingsnivå beträffande teknik för förnybar energi, lämnar emellertid dessa riktlinjer ett utrymme för genomförandet av teknikspecifika anbudsförfaranden som avtalsparterna ska genomföra på grundval av potentialen på längre sikt hos en viss ny och innovativ teknik, behovet av att uppnå diversifiering, begränsningar avseende nätverk samt kostnader för nätstabilitet och system (integrering). |
| --- | --- |

(105)

Mot bakgrund av skillnaderna i teknisk utvecklingsnivå beträffande teknik för förnybar energi, lämnar emellertid dessa riktlinjer ett utrymme för genomförandet av teknikspecifika anbudsförfaranden som avtalsparterna ska genomföra på grundval av potentialen på längre sikt hos en viss ny och innovativ teknik, behovet av att uppnå diversifiering, begränsningar avseende nätverk samt kostnader för nätstabilitet och system (integrering).

| (106) | Särskilda undantag medges för anläggningar av en viss storlek, för vilka man inte kan anta att ett anbudsförfarande är lämpligt, eller för anläggningar i en demonstrationsfas. Det är valfritt att inkludera sådana anläggningar. |
| --- | --- |

(106)

Särskilda undantag medges för anläggningar av en viss storlek, för vilka man inte kan anta att ett anbudsförfarande är lämpligt, eller för anläggningar i en demonstrationsfas. Det är valfritt att inkludera sådana anläggningar.

| (107) | Med tanke på överkapaciteten på marknaden för livsmedelsbaserade biobränslen kommer myndigheten att anse att stöd till investeringar i ny och befintlig kapacitet för livsmedelsbaserade biobränslen inte är motiverat. Investeringsstöd för omvandling av anläggningar för livsmedelsbaserade biobränslen till avancerade biobränsleanläggningar tillåts dock för att täcka kostnaderna för en sådan omvandling. Förutom i detta särskilda fall kan stöd till investeringar i biobränslen endast beviljas till förmån för avancerade biobränslen. |
| --- | --- |

(107)

Med tanke på överkapaciteten på marknaden för livsmedelsbaserade biobränslen kommer myndigheten att anse att stöd till investeringar i ny och befintlig kapacitet för livsmedelsbaserade biobränslen inte är motiverat. Investeringsstöd för omvandling av anläggningar för livsmedelsbaserade biobränslen till avancerade biobränsleanläggningar tillåts dock för att täcka kostnaderna för en sådan omvandling. Förutom i detta särskilda fall kan stöd till investeringar i biobränslen endast beviljas till förmån för avancerade biobränslen.

| (108) | Investeringsstöd för att understödja livsmedelsbaserade biobränslen kommer att upphöra när dessa riktlinjer börjar tillämpas, medan driftsstöd för livsmedelsbaserade biobränslen endast kan beviljas fram till 2020. Ett sådant stöd kan därför endast beviljas för anläggningar som tagits i drift före den 31 december 2013 och till dess att anläggningen har avskrivits fullständigt, men i inga händelser senare än 2020. |
| --- | --- |

(108)

Investeringsstöd för att understödja livsmedelsbaserade biobränslen kommer att upphöra när dessa riktlinjer börjar tillämpas, medan driftsstöd för livsmedelsbaserade biobränslen endast kan beviljas fram till 2020. Ett sådant stöd kan därför endast beviljas för anläggningar som tagits i drift före den 31 december 2013 och till dess att anläggningen har avskrivits fullständigt, men i inga händelser senare än 2020.

| (109) | Dessutom kommer myndigheten anse att ett stöd inte ökar nivån på miljöskyddet och att det därför inte kan anses vara förenligt med EES-avtalets funktion om stödet beviljas för biobränslen som omfattas av en leverans- eller inblandningsskyldighet (53), såvida inte en avtalspart kan visa att stödet begränsas till biobränslen som är för dyra för att släppas ut på marknaden uteslutande med en leverans- eller inblandningsskyldighet. |
| --- | --- |

(109)

Dessutom kommer myndigheten anse att ett stöd inte ökar nivån på miljöskyddet och att det därför inte kan anses vara förenligt med EES-avtalets funktion om stödet beviljas för biobränslen som omfattas av en leverans- eller inblandningsskyldighet (53), såvida inte en avtalspart kan visa att stödet begränsas till biobränslen som är för dyra för att släppas ut på marknaden uteslutande med en leverans- eller inblandningsskyldighet.

| (110) | Medan EU:s system för handel med utsläppsrätter och koldioxidskatter internaliserar kostnaderna för utsläpp av växthusgaser, kan de ännu inte helt och hållet internalisera dessa kostnader. Statligt stöd kan därför bidra till uppnåendet av de relaterade, men olika, EES-målen för förnybar energi. Om myndigheten inte har belägg för motsatsen, anser den därför att det kvarstår ett marknadsmisslyckande, som kan korrigeras med hjälp av stöd till förnybar energi. |
| --- | --- |

(110)

Medan EU:s system för handel med utsläppsrätter och koldioxidskatter internaliserar kostnaderna för utsläpp av växthusgaser, kan de ännu inte helt och hållet internalisera dessa kostnader. Statligt stöd kan därför bidra till uppnåendet av de relaterade, men olika, EES-målen för förnybar energi. Om myndigheten inte har belägg för motsatsen, anser den därför att det kvarstår ett marknadsmisslyckande, som kan korrigeras med hjälp av stöd till förnybar energi.

| (111) | För att ge avtalsparterna möjlighet att uppnå sina mål enligt Europa 2020-strategin, anser myndigheten att stödet är lämpligt och att dess snedvridande effekter är begränsade under förutsättning att alla andra villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(111)

För att ge avtalsparterna möjlighet att uppnå sina mål enligt Europa 2020-strategin, anser myndigheten att stödet är lämpligt och att dess snedvridande effekter är begränsade under förutsättning att alla andra villkor är uppfyllda.

| (112) | När det gäller stöd till produktion av vattenkraft, kan ett sådant stöd å ena sidan få en positiv inverkan i form av låga utsläpp av växthusgaser, men å andra sidan kan det också få en negativ inverkan på vattensystem och biologisk mångfald. När avtalsparterna beviljar stöd till produktion av vattenkraft, måste de därför följa bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (54), särskilt artikel 4.7, om kriterier för när nya modifieringar av vattenförekomster är tillåtna. |
| --- | --- |

(112)

När det gäller stöd till produktion av vattenkraft, kan ett sådant stöd å ena sidan få en positiv inverkan i form av låga utsläpp av växthusgaser, men å andra sidan kan det också få en negativ inverkan på vattensystem och biologisk mångfald. När avtalsparterna beviljar stöd till produktion av vattenkraft, måste de därför följa bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (54), särskilt artikel 4.7, om kriterier för när nya modifieringar av vattenförekomster är tillåtna.

| (113) | En grundprincip i EES-lagstiftningen om avfall är avfallshierarkin, där de olika metoderna för avfallsbehandling rangordnas (55). Statligt stöd till energi från förnybara energikällor där avfall, inbegripet spillvärme, används som insatsbränsle kan på ett positivt sätt bidra till miljöskyddet, under förutsättning att den principen inte kringgås. |
| --- | --- |

(113)

En grundprincip i EES-lagstiftningen om avfall är avfallshierarkin, där de olika metoderna för avfallsbehandling rangordnas (55). Statligt stöd till energi från förnybara energikällor där avfall, inbegripet spillvärme, används som insatsbränsle kan på ett positivt sätt bidra till miljöskyddet, under förutsättning att den principen inte kringgås.

| (114) | Stöd till energi från förnybara energikällor kan beviljas som investerings- eller driftsstöd. För stödordningar till investering och individuellt anmält investeringsstöd gäller villkoren i avsnitt 3.2. |
| --- | --- |

(114)

Stöd till energi från förnybara energikällor kan beviljas som investerings- eller driftsstöd. För stödordningar till investering och individuellt anmält investeringsstöd gäller villkoren i avsnitt 3.2.

| (115) | För driftsstödordningar tillämpas den allmänna bestämmelsen i avsnitt 3.2, som ändras genom de särskilda bestämmelser som anges i detta avsnitt. För individuellt anmält driftsstöd gäller villkoren i avsnitt 3.2, i tillämpliga fall med hänsyn till de ändringar för driftsstödordningar som införs genom detta avsnitt. |
| --- | --- |

(115)

För driftsstödordningar tillämpas den allmänna bestämmelsen i avsnitt 3.2, som ändras genom de särskilda bestämmelser som anges i detta avsnitt. För individuellt anmält driftsstöd gäller villkoren i avsnitt 3.2, i tillämpliga fall med hänsyn till de ändringar för driftsstödordningar som införs genom detta avsnitt.

| (116) | Myndigheten godkänner sådana stödordningar för en period om högst tio år. Om stödordningen fortsätter, bör en sådan åtgärd återanmälas efter den perioden. När det gäller livsmedelsbaserade biobränslen, bör befintliga och nyligen anmälda stödordningar begränsas till 2020. |
| --- | --- |

(116)

Myndigheten godkänner sådana stödordningar för en period om högst tio år. Om stödordningen fortsätter, bör en sådan åtgärd återanmälas efter den perioden. När det gäller livsmedelsbaserade biobränslen, bör befintliga och nyligen anmälda stödordningar begränsas till 2020.

| (117) | Unionen har fastställt ett övergripande unionsmål för andelen energi från förnybara energikällor i den slutliga energiförbrukningen och har omsatt detta mål i obligatoriska nationella mål. Direktivet om förnybar energi innehåller samarbetsmekanismer (56) för att underlätta gränsöverskridande stöd för att uppnå nationella mål. Driftsstödordningar bör i princip vara öppna för andra EES-länder och avtalsparter i energigemenskapen i syfte att begränsa övergripande snedvridande effekter. På så sätt minimeras kostnaderna för avtalsparterna, i det enda syftet att uppnå de nationella målen för förnybar energi enligt unionslagstiftningen. Avtalsparterna kan emellertid vilja införa en samarbetsmekanism innan de tillåter gränsöverskridande stöd, eftersom produktion från anläggningar i andra länder annars inte räknas mot deras nationella mål enligt direktivet om förnybar energi (57). Myndigheten välkomnar stödordningar som är öppna för andra EES-länder eller länder som tillhör energigemenskapen. |
| --- | --- |

(117)

Unionen har fastställt ett övergripande unionsmål för andelen energi från förnybara energikällor i den slutliga energiförbrukningen och har omsatt detta mål i obligatoriska nationella mål. Direktivet om förnybar energi innehåller samarbetsmekanismer (56) för att underlätta gränsöverskridande stöd för att uppnå nationella mål. Driftsstödordningar bör i princip vara öppna för andra EES-länder och avtalsparter i energigemenskapen i syfte att begränsa övergripande snedvridande effekter. På så sätt minimeras kostnaderna för avtalsparterna, i det enda syftet att uppnå de nationella målen för förnybar energi enligt unionslagstiftningen. Avtalsparterna kan emellertid vilja införa en samarbetsmekanism innan de tillåter gränsöverskridande stöd, eftersom produktion från anläggningar i andra länder annars inte räknas mot deras nationella mål enligt direktivet om förnybar energi (57). Myndigheten välkomnar stödordningar som är öppna för andra EES-länder eller länder som tillhör energigemenskapen.

| (118) | Stöd till el från förnybara energikällor bör i princip bidra till att integrera förnybar el på marknaden. Detta kanske inte är genomförbart eller lämpligt för vissa små anläggningar. |
| --- | --- |

(118)

Stöd till el från förnybara energikällor bör i princip bidra till att integrera förnybar el på marknaden. Detta kanske inte är genomförbart eller lämpligt för vissa små anläggningar.

3.3.2   Driftsstöd som beviljas till energi från förnybara källor

3.3.2.1   Stöd till el från förnybara energikällor

| (119) | För att stimulera marknadsintegrationen för el från förnybara energikällor är det viktigt att stödmottagarna säljer sin el direkt på marknaden och att de omfattas av marknadsskyldigheter. Följande kumulativa villkor gäller från och med den 1 januari 2016 för alla nya stödordningar och stödåtgärder:






  a) | Stöd beviljas som en premie utöver det marknadspris (premie) till vilket producenterna säljer sin el direkt på marknaden. |
| --- | --- | --- |

(119)

För att stimulera marknadsintegrationen för el från förnybara energikällor är det viktigt att stödmottagarna säljer sin el direkt på marknaden och att de omfattas av marknadsskyldigheter. Följande kumulativa villkor gäller från och med den 1 januari 2016 för alla nya stödordningar och stödåtgärder:

a)

Stöd beviljas som en premie utöver det marknadspris (premie) till vilket producenterna säljer sin el direkt på marknaden.

| b) | Stödmottagarna (58) omfattas av standardbalanseringsansvar om det saknas likvida intradagsmarknader. |
| --- | --- |

b)

Stödmottagarna (58) omfattas av standardbalanseringsansvar om det saknas likvida intradagsmarknader.

| c) | Åtgärder vidtas för att garantera att producenterna saknar incitament att producera el till negativa priser. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder vidtas för att garantera att producenterna saknar incitament att producera el till negativa priser.

| (120) | De villkor som anges i punkt 119 gäller inte anläggningar med en installerad elproduktionskapacitet på mindre än 500 kW eller demonstrationsprojekt, med undantag för vindenergi där en installerad elkapacitet på 3 MW eller 3 produktionsenheter gäller. |
| --- | --- |

(120)

De villkor som anges i punkt 119 gäller inte anläggningar med en installerad elproduktionskapacitet på mindre än 500 kW eller demonstrationsprojekt, med undantag för vindenergi där en installerad elkapacitet på 3 MW eller 3 produktionsenheter gäller.

| (121) | Under en övergångsperiod under 2015 och 2016 bör stöd till minst 5 % av den planerade nya elproduktionskapaciteten från förnybara energikällor beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande på grundval av klara, öppna och icke-diskriminerande kriterier.
  Från och med den 1 januari 2017 gäller följande krav:
  Stödet ska beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande utifrån klara, öppna och icke-diskriminerande kriterier (59), om inte






  a) | avtalsparterna visar att endast ett eller ett mycket litet antal projekt eller platser kan vara stödberättigade, |
| --- | --- | --- |

(121)

Under en övergångsperiod under 2015 och 2016 bör stöd till minst 5 % av den planerade nya elproduktionskapaciteten från förnybara energikällor beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande på grundval av klara, öppna och icke-diskriminerande kriterier.

Från och med den 1 januari 2017 gäller följande krav:

Stödet ska beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande utifrån klara, öppna och icke-diskriminerande kriterier (59), om inte

a)

avtalsparterna visar att endast ett eller ett mycket litet antal projekt eller platser kan vara stödberättigade,

| b) | avtalsparterna visar att ett konkurrensutsatt anbudsförfarande skulle leda till högre stödnivåer (till exempel för att undvika strategisk budgivning), eller |
| --- | --- |

b)

avtalsparterna visar att ett konkurrensutsatt anbudsförfarande skulle leda till högre stödnivåer (till exempel för att undvika strategisk budgivning), eller

| c) | avtalsparterna visar att ett konkurrensutsatt anbudsförfarande skulle leda till en låg genomförandenivå för projekten (för att undvika alltför låga anbud). |
| --- | --- |

c)

avtalsparterna visar att ett konkurrensutsatt anbudsförfarande skulle leda till en låg genomförandenivå för projekten (för att undvika alltför låga anbud).

Om sådana konkurrensutsatta anbudsförfaranden är öppna för alla producenter som producerar el från förnybara energikällor utan diskriminering, kommer myndigheten att förutsätta att stödet är proportionerligt och att det inte snedvrider konkurrensen i en omfattning som strider mot EES-avtalets funktion.

Anbudsförfarandet kan begränsas till specifik teknik om ett förfarande som är öppet för alla producenter skulle leda till ett resultat som inte är optimalt och som inte kan hanteras inom utformningen av förfarandet, särskilt med hänsyn till

| a) | en given ny och innovativ tekniks potential på längre sikt, eller |
| --- | --- |

a)

en given ny och innovativ tekniks potential på längre sikt, eller

| b) | behovet av att uppnå diversifiering, eller |
| --- | --- |

b)

behovet av att uppnå diversifiering, eller

| c) | nätverksbegränsningar och nätstabilitet, eller |
| --- | --- |

c)

nätverksbegränsningar och nätstabilitet, eller

| d) | kostnader för system (integrering), eller |
| --- | --- |

d)

kostnader för system (integrering), eller

| e) | behovet av att undvika snedvridningar från stöd till biomassa på råvarumarknaderna (60). |
| --- | --- |

e)

behovet av att undvika snedvridningar från stöd till biomassa på råvarumarknaderna (60).

| (122) | Stöd får beviljas utan ett konkurrensutsatt anbudsförfarande i enlighet med vad som anges i punkt 121 till anläggningar med en installerad elproduktionskapacitet på mindre än 1 MW, eller till demonstrationsprojekt, med undantag för el från vindenergi, för anläggningar med en installerad elproduktionskapacitet på upp till 6 MW eller 6 produktionsenheter. |
| --- | --- |

(122)

Stöd får beviljas utan ett konkurrensutsatt anbudsförfarande i enlighet med vad som anges i punkt 121 till anläggningar med en installerad elproduktionskapacitet på mindre än 1 MW, eller till demonstrationsprojekt, med undantag för el från vindenergi, för anläggningar med en installerad elproduktionskapacitet på upp till 6 MW eller 6 produktionsenheter.

| (123) | I avsaknad av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande gäller villkoren i punkterna 119 och 120 samt villkoren för driftsstöd till energi från andra förnybara energikällor än el i enlighet med vad som anges i punkt 126. |
| --- | --- |

(123)

I avsaknad av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande gäller villkoren i punkterna 119 och 120 samt villkoren för driftsstöd till energi från andra förnybara energikällor än el i enlighet med vad som anges i punkt 126.

| (124) | Stödet får endast beviljas till dess att anläggningen har avskrivits fullständigt enligt normala redovisningsregler och eventuellt investeringsstöd som mottagits tidigare måste dras av från driftsstödet. |
| --- | --- |

(124)

Stödet får endast beviljas till dess att anläggningen har avskrivits fullständigt enligt normala redovisningsregler och eventuellt investeringsstöd som mottagits tidigare måste dras av från driftsstödet.

| (125) | Dessa villkor ska uppfyllas utan att det påverkar avtalsparternas möjlighet att ta hänsyn till samhällsplaneringen, till exempel genom att begära byggnadstillstånd före deltagande i anbudsförfarandet eller genom att kräva investeringsbeslut inom en viss tid. |
| --- | --- |

(125)

Dessa villkor ska uppfyllas utan att det påverkar avtalsparternas möjlighet att ta hänsyn till samhällsplaneringen, till exempel genom att begära byggnadstillstånd före deltagande i anbudsförfarandet eller genom att kräva investeringsbeslut inom en viss tid.

3.3.2.2   Stöd till energi från förnybara energikällor annat än el

| (126) | När det gäller annan energi från förnybara energikällor än elektricitet, anses driftsstöd vara förenligt med EES-avtalets funktion om följande kumulativa villkor är uppfyllda:






  a) | Stödet per energienhet överstiger inte skillnaden mellan de totala medelkostnaderna för att producera energi med den berörda tekniken och marknadspriset för det berörda energislaget. |
| --- | --- | --- |

(126)

När det gäller annan energi från förnybara energikällor än elektricitet, anses driftsstöd vara förenligt med EES-avtalets funktion om följande kumulativa villkor är uppfyllda:

a)

Stödet per energienhet överstiger inte skillnaden mellan de totala medelkostnaderna för att producera energi med den berörda tekniken och marknadspriset för det berörda energislaget.

| b) | Medelkostnaderna för att producera energi inbegriper en normal avkastning på kapital. Vid beräkning av medelkostnaderna för att producera energi dras investeringsstödet av från det totala investeringsbeloppet. |
| --- | --- |

b)

Medelkostnaderna för att producera energi inbegriper en normal avkastning på kapital. Vid beräkning av medelkostnaderna för att producera energi dras investeringsstödet av från det totala investeringsbeloppet.

| c) | Produktionskostnaderna ska uppdateras regelbundet, åtminstone varje år. |
| --- | --- |

c)

Produktionskostnaderna ska uppdateras regelbundet, åtminstone varje år.

| d) | Stöd får endast beviljas till dess att anläggningen har avskrivits fullständigt enligt normala redovisningsregler för att undvika att driftsstöd som baseras på medelkostnaderna för att producera energi överskrider avskrivningen av investeringen. |
| --- | --- |

d)

Stöd får endast beviljas till dess att anläggningen har avskrivits fullständigt enligt normala redovisningsregler för att undvika att driftsstöd som baseras på medelkostnaderna för att producera energi överskrider avskrivningen av investeringen.

3.3.2.3   Stöd till befintliga biomassaanläggningar efter avskrivning

| (127) | Till skillnad från de flesta andra förnybara energikällor kräver biomassa relativt sett mindre investeringskostnader, men har högre driftskostnader. Högre driftskostnader kan förhindra en biomassaanläggning (61) från att bedriva verksamhet även efter det att anläggningen avskrivits, eftersom driftskostnaderna kan vara högre än intäkterna (marknadspriset). En befintlig biogasanläggning kan däremot drivas genom att man använder fossilt bränsle som insatskälla i stället för biomassa, om användningen av fossilt bränsle som insats är mer ekonomiskt fördelaktig än biomassa. För att bibehålla användningen av biomassa i båda fallen kan myndigheten anse att driftsstödet är förenligt med EES-avtalets funktion även efter det anläggningen har avskrivits. |
| --- | --- |

(127)

Till skillnad från de flesta andra förnybara energikällor kräver biomassa relativt sett mindre investeringskostnader, men har högre driftskostnader. Högre driftskostnader kan förhindra en biomassaanläggning (61) från att bedriva verksamhet även efter det att anläggningen avskrivits, eftersom driftskostnaderna kan vara högre än intäkterna (marknadspriset). En befintlig biogasanläggning kan däremot drivas genom att man använder fossilt bränsle som insatskälla i stället för biomassa, om användningen av fossilt bränsle som insats är mer ekonomiskt fördelaktig än biomassa. För att bibehålla användningen av biomassa i båda fallen kan myndigheten anse att driftsstödet är förenligt med EES-avtalets funktion även efter det anläggningen har avskrivits.

| (128) | Myndigheten anser att driftsstöd till biomassa efter en avskrivning av en anläggning är förenligt med EES-avtalets funktion om avtalsparten kan visa att stödmottagarens driftskostnader efter avskrivningen fortfarande är högre än marknadspriset för den berörda energin och under förutsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda:






  a) | Stödet beviljas endast på grundval av energi som producerats från förnybara källor. |
| --- | --- | --- |

(128)

Myndigheten anser att driftsstöd till biomassa efter en avskrivning av en anläggning är förenligt med EES-avtalets funktion om avtalsparten kan visa att stödmottagarens driftskostnader efter avskrivningen fortfarande är högre än marknadspriset för den berörda energin och under förutsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda:

a)

Stödet beviljas endast på grundval av energi som producerats från förnybara källor.

| b) | Åtgärden är utformad så att den uppväger skillnaden mellan stödmottagarens driftskostnader och marknadspriset. |
| --- | --- |

b)

Åtgärden är utformad så att den uppväger skillnaden mellan stödmottagarens driftskostnader och marknadspriset.

| c) | En övervakningsmekanism finns för att kontrollera om driftskostnaderna fortfarande är högre än marknadspriset på energi. Övervakningsmekanismen ska baseras på uppdaterad information om produktionskostnaderna och övervakningen ska äga rum minst en gång om året. |
| --- | --- |

c)

En övervakningsmekanism finns för att kontrollera om driftskostnaderna fortfarande är högre än marknadspriset på energi. Övervakningsmekanismen ska baseras på uppdaterad information om produktionskostnaderna och övervakningen ska äga rum minst en gång om året.

| (129) | Myndigheten kommer att anse att driftsstöd till biomassa efter en avskrivning av en anläggning är förenligt med EES-avtalets funktion om avtalsparten kan visa att användningen av fossilt bränsle som insats, oberoende av marknadspriset på det berörda energislaget, är mer fördelaktig än användningen av biomassa, och under förutsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda:






  a) | Stödet beviljas endast på grundval av energi som producerats från förnybara källor. |
| --- | --- | --- |

(129)

Myndigheten kommer att anse att driftsstöd till biomassa efter en avskrivning av en anläggning är förenligt med EES-avtalets funktion om avtalsparten kan visa att användningen av fossilt bränsle som insats, oberoende av marknadspriset på det berörda energislaget, är mer fördelaktig än användningen av biomassa, och under förutsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda:

a)

Stödet beviljas endast på grundval av energi som producerats från förnybara källor.

| b) | Åtgärden är utformad så att den uppväger skillnaden mellan stödmottagarens driftskostnader för biomassa jämfört med den alternativa insatsen med fossilt bränsle. |
| --- | --- |

b)

Åtgärden är utformad så att den uppväger skillnaden mellan stödmottagarens driftskostnader för biomassa jämfört med den alternativa insatsen med fossilt bränsle.

| c) | Trovärdiga bevis lämnas som visar att stödmottagaren utan stödet skulle gå över från användningen av biomassa till fossilt bränsle vid samma anläggning. |
| --- | --- |

c)

Trovärdiga bevis lämnas som visar att stödmottagaren utan stödet skulle gå över från användningen av biomassa till fossilt bränsle vid samma anläggning.

| d) | En övervakningsmekanism finns för att kontrollera att användningen av fossila bränslen är mer fördelaktig än användningen av biomassa. Övervakningsmekanismen ska baseras på uppdaterad information om produktionskostnaderna och övervakningen ska äga rum minst en gång om året. |
| --- | --- |

d)

En övervakningsmekanism finns för att kontrollera att användningen av fossila bränslen är mer fördelaktig än användningen av biomassa. Övervakningsmekanismen ska baseras på uppdaterad information om produktionskostnaderna och övervakningen ska äga rum minst en gång om året.

3.3.2.4   Stöd som beviljas genom certifikat

| (130) | Avtalsparterna kan bevilja stöd till förnybara energikällor genom att utnyttja marknadsmekanismer såsom gröna certifikat. Tack vare dessa marknadsmekanismer (62) kan alla producenter av förnybar energi dra indirekt nytta av en garanterad efterfrågan på den energi de producerar, till ett högre pris än marknadspriset på konventionell energi. Priset på gröna certifikat är inte fastställt på förhand, utan är ett resultat av förhållandet mellan utbud och efterfrågan på marknaden. |
| --- | --- |

(130)

Avtalsparterna kan bevilja stöd till förnybara energikällor genom att utnyttja marknadsmekanismer såsom gröna certifikat. Tack vare dessa marknadsmekanismer (62) kan alla producenter av förnybar energi dra indirekt nytta av en garanterad efterfrågan på den energi de producerar, till ett högre pris än marknadspriset på konventionell energi. Priset på gröna certifikat är inte fastställt på förhand, utan är ett resultat av förhållandet mellan utbud och efterfrågan på marknaden.

| (131) | Myndigheten kommer att anse att det stöd som avses i punkt 130 är förenligt med EES-avtalets funktion om avtalsparterna kan lämna tillräckliga bevis för att sådant stöd i) är nödvändigt för att garantera lönsamheten för den berörda energikällan, ii) inte sammantaget leder till en överkompensation över tid och mellan tekniker eller till en överkompensation för individuella mindre utvecklade tekniker i den utsträckning differentierade nivåer av certifikat per enhet produktion införs, och iii) inte avskräcker producenter av förnybar energi från att öka sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(131)

Myndigheten kommer att anse att det stöd som avses i punkt 130 är förenligt med EES-avtalets funktion om avtalsparterna kan lämna tillräckliga bevis för att sådant stöd i) är nödvändigt för att garantera lönsamheten för den berörda energikällan, ii) inte sammantaget leder till en överkompensation över tid och mellan tekniker eller till en överkompensation för individuella mindre utvecklade tekniker i den utsträckning differentierade nivåer av certifikat per enhet produktion införs, och iii) inte avskräcker producenter av förnybar energi från att öka sin konkurrenskraft.

| (132) | Myndigheten anser särskilt att inga olika stödnivåer genom gröna certifikat får tillämpas, såvida en avtalspart inte kan visa på behovet av differentiering på grundval av de motiveringar som anges i punkt 121. De villkor som anges i punkterna 119 och 120 ska tillämpas där detta är tekniskt möjligt. Allt tidigare beviljat investeringsstöd ska dras av från driftsstödet. |
| --- | --- |

(132)

Myndigheten anser särskilt att inga olika stödnivåer genom gröna certifikat får tillämpas, såvida en avtalspart inte kan visa på behovet av differentiering på grundval av de motiveringar som anges i punkt 121. De villkor som anges i punkterna 119 och 120 ska tillämpas där detta är tekniskt möjligt. Allt tidigare beviljat investeringsstöd ska dras av från driftsstödet.

3.4   Åtgärder för energieffektivitet, inklusive kraftvärme, fjärrvärme och fjärrkyla

| (133) | Europeiska unionen har satt upp som mål att år 2020 ha uppnått besparingar på 20 % när det gäller förbrukningen av primärenergi i unionen. I detta sammanhang har unionen antagit energieffektivitetsdirektivet, i vilket det fastställs en gemensam ram för att främja energieffektiviteten inom unionen med det övergripande syftet att uppnå unionens överordnade 2020-mål för energieffektivitet och bana väg för ytterligare energieffektivitet efter 2020. |
| --- | --- |

(133)

Europeiska unionen har satt upp som mål att år 2020 ha uppnått besparingar på 20 % när det gäller förbrukningen av primärenergi i unionen. I detta sammanhang har unionen antagit energieffektivitetsdirektivet, i vilket det fastställs en gemensam ram för att främja energieffektiviteten inom unionen med det övergripande syftet att uppnå unionens överordnade 2020-mål för energieffektivitet och bana väg för ytterligare energieffektivitet efter 2020.

3.4.1   Mål av gemensamt intresse

| (134) | För att säkerställa att stödet bidrar till en högre nivå på miljöskyddet anses stöd till fjärrvärme och fjärrkyla samt kraftvärme endast förenligt med EES-avtalets funktion om det beviljas för investeringar, inklusive uppgraderingar, i högeffektiv kraftvärme och energieffektiv fjärrvärme och fjärrkyla. |
| --- | --- |

(134)

För att säkerställa att stödet bidrar till en högre nivå på miljöskyddet anses stöd till fjärrvärme och fjärrkyla samt kraftvärme endast förenligt med EES-avtalets funktion om det beviljas för investeringar, inklusive uppgraderingar, i högeffektiv kraftvärme och energieffektiv fjärrvärme och fjärrkyla.

| (135) | Statligt stöd till kraftvärme- och fjärrvärmeanläggningar som använder avfall, inklusive spillvärme, som insatsbränsle kan på ett positivt sätt bidra till miljöskyddet, under förutsättning att de inte kringgår principen om avfallshierarki (som avses i punkt 113). |
| --- | --- |

(135)

Statligt stöd till kraftvärme- och fjärrvärmeanläggningar som använder avfall, inklusive spillvärme, som insatsbränsle kan på ett positivt sätt bidra till miljöskyddet, under förutsättning att de inte kringgår principen om avfallshierarki (som avses i punkt 113).

| (136) | För att visa att stödet bidrar till att höja nivån på miljöskyddet kan avtalsparterna, så långt som möjligt i kvantifierbara termer, använda en rad olika indikatorer. Särskilt användbara indikatorer är mängden sparad energi tack vare bättre, lägre energiprestanda och högre energiproduktivitet eller effektivitetsvinster genom minskad energiförbrukning och reducerad bränslemängd. |
| --- | --- |

(136)

För att visa att stödet bidrar till att höja nivån på miljöskyddet kan avtalsparterna, så långt som möjligt i kvantifierbara termer, använda en rad olika indikatorer. Särskilt användbara indikatorer är mängden sparad energi tack vare bättre, lägre energiprestanda och högre energiproduktivitet eller effektivitetsvinster genom minskad energiförbrukning och reducerad bränslemängd.

3.4.2   Behov av statligt ingripande

| (137) | Såsom anges i punkt 30 inriktas åtgärderna för energieffektivitet på negativa externa effekter genom att man skapar individuella stimulansåtgärder för att uppnå miljömål för energieffektivitet och minskade utsläpp av växthusgaser. Utöver de allmänna marknadsmisslyckanden som anges i avsnitt 3.2, är åtgärder för energieffektivitet för byggnader ett exempel på ett marknadsmisslyckande som kan uppstå inom energieffektivitet. När renoveringsarbeten i byggnader övervägs, är det vanligen inte fastighetsägaren, som normalt bär renoveringskostnaderna, som får nytta av åtgärderna för energieffektivitet, utan hyresgästerna. Statligt stöd kan därför komma att behövas för att främja investeringar i energieffektivitet så att målen i energieffektivitetsdirektivet kan uppnås. |
| --- | --- |

(137)

Såsom anges i punkt 30 inriktas åtgärderna för energieffektivitet på negativa externa effekter genom att man skapar individuella stimulansåtgärder för att uppnå miljömål för energieffektivitet och minskade utsläpp av växthusgaser. Utöver de allmänna marknadsmisslyckanden som anges i avsnitt 3.2, är åtgärder för energieffektivitet för byggnader ett exempel på ett marknadsmisslyckande som kan uppstå inom energieffektivitet. När renoveringsarbeten i byggnader övervägs, är det vanligen inte fastighetsägaren, som normalt bär renoveringskostnaderna, som får nytta av åtgärderna för energieffektivitet, utan hyresgästerna. Statligt stöd kan därför komma att behövas för att främja investeringar i energieffektivitet så att målen i energieffektivitetsdirektivet kan uppnås.

3.4.3   Stimulanseffekt

| (138) | Energieffektivitetsdirektivet ställer upp mål även för energieffektiv renovering av byggnader och för slutlig energiförbrukning. Däremot ålägger energieffektivitetsdirektivet inte företagen några mål för energieffektiviteten och hindrar inte i det avseendet ett stöd på området för energieffektivitet från att ha en stimulanseffekt. |
| --- | --- |

(138)

Energieffektivitetsdirektivet ställer upp mål även för energieffektiv renovering av byggnader och för slutlig energiförbrukning. Däremot ålägger energieffektivitetsdirektivet inte företagen några mål för energieffektiviteten och hindrar inte i det avseendet ett stöd på området för energieffektivitet från att ha en stimulanseffekt.

| (139) | Stödets stimulanseffekt bedöms på grundval av de villkor som anges i avsnitt 3.2.4 i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(139)

Stödets stimulanseffekt bedöms på grundval av de villkor som anges i avsnitt 3.2.4 i dessa riktlinjer.

3.4.4   Stödets lämplighet

| (140) | Statligt stöd kan anses vara ett lämpligt instrument för att finansiera åtgärder för energieffektivitet, oavsett i vilken form stödet beviljas. |
| --- | --- |

(140)

Statligt stöd kan anses vara ett lämpligt instrument för att finansiera åtgärder för energieffektivitet, oavsett i vilken form stödet beviljas.

| (141) | När det gäller åtgärder för energieffektivitet kan förskott med återbetalningsskyldighet anses vara ett lämpligt instrument för statligt stöd, särskilt om intäkterna från åtgärden för energieffektivitet är osäker. |
| --- | --- |

(141)

När det gäller åtgärder för energieffektivitet kan förskott med återbetalningsskyldighet anses vara ett lämpligt instrument för statligt stöd, särskilt om intäkterna från åtgärden för energieffektivitet är osäker.

| (142) | Vid bedömningen av statligt stöd som beviljas särskilt för energieffektiv renovering av byggnader, kan ett finansiellt instrument som inrättas av avtalsparten för att finansiera renoveringsarbeten anses vara ett lämpligt instrument för beviljandet av statligt stöd. |
| --- | --- |

(142)

Vid bedömningen av statligt stöd som beviljas särskilt för energieffektiv renovering av byggnader, kan ett finansiellt instrument som inrättas av avtalsparten för att finansiera renoveringsarbeten anses vara ett lämpligt instrument för beviljandet av statligt stöd.

3.4.5   Proportionalitet

Investeringsstöd till åtgärder för energieffektivitet

| (143) | De stödberättigande kostnaderna ska beräknas som den extra investeringskostnad som fastställs i punkt 68. När det gäller åtgärder för energieffektivitet, kan det vara särskilt svårt att fastställa ett kontrafaktiskt scenario, i synnerhet när det gäller integrerade projekt. För sådana projekt kan myndigheten tänka sig att överväga ett underlag för att fastställa de stödberättigande kostnaderna enligt vad som anges i punkt 70. |
| --- | --- |

(143)

De stödberättigande kostnaderna ska beräknas som den extra investeringskostnad som fastställs i punkt 68. När det gäller åtgärder för energieffektivitet, kan det vara särskilt svårt att fastställa ett kontrafaktiskt scenario, i synnerhet när det gäller integrerade projekt. För sådana projekt kan myndigheten tänka sig att överväga ett underlag för att fastställa de stödberättigande kostnaderna enligt vad som anges i punkt 70.

| (144) | De stödnivåer som anges i bilaga 1 gäller. |
| --- | --- |

(144)

De stödnivåer som anges i bilaga 1 gäller.

Driftsstöd till åtgärder för energieffektivitet (med undantag för driftsstöd till kraftvärme med hög energieffektivitet)

| (145) | Myndigheten kommer att anse att driftsstöd till energieffektivitet bara är proportionellt om följande kumulativa villkor är uppfyllda:






  a) | Stödet är begränsat till att kompensera för extra produktionskostnader (netto) som investeringen ger upphov till, med beaktande av de fördelar som energisparandet ger upphov till (63). När beloppet för driftsstödet fastställs måste ett eventuellt investeringsstöd som företaget har fått för den nya anläggningen dras av från produktionskostnaderna. |
| --- | --- | --- |

(145)

Myndigheten kommer att anse att driftsstöd till energieffektivitet bara är proportionellt om följande kumulativa villkor är uppfyllda:

a)

Stödet är begränsat till att kompensera för extra produktionskostnader (netto) som investeringen ger upphov till, med beaktande av de fördelar som energisparandet ger upphov till (63). När beloppet för driftsstödet fastställs måste ett eventuellt investeringsstöd som företaget har fått för den nya anläggningen dras av från produktionskostnaderna.

| b) | Driftsstödets varaktighet är begränsad till fem år. |
| --- | --- |

b)

Driftsstödets varaktighet är begränsad till fem år.

Driftsstöd till kraftvärme med hög energieffektivitet

| (146) | Driftsstöd till kraftvärmeanläggningar med hög energieffektivitet får beviljas på grundval av de villkor som gäller för driftsstöd för el från förnybara energikällor i enlighet med vad som fastställs i avsnitt 3.3.2.1 och endast






  a) | till företag som säkerställer samhällsomfattande produktion av el och värme när produktionskostnaderna för värme och el ligger över marknadspriset, |
| --- | --- | --- |

(146)

Driftsstöd till kraftvärmeanläggningar med hög energieffektivitet får beviljas på grundval av de villkor som gäller för driftsstöd för el från förnybara energikällor i enlighet med vad som fastställs i avsnitt 3.3.2.1 och endast

a)

till företag som säkerställer samhällsomfattande produktion av el och värme när produktionskostnaderna för värme och el ligger över marknadspriset,

| b) | för industriell användning av kraftvärmeproduktion, om det kan visas att kostnaden för att producera en energienhet med denna teknik är högre än marknadspriset för en konventionell energienhet. |
| --- | --- |

b)

för industriell användning av kraftvärmeproduktion, om det kan visas att kostnaden för att producera en energienhet med denna teknik är högre än marknadspriset för en konventionell energienhet.

3.5   Stöd till resurseffektivitet, särskilt stöd till avfallshantering

3.5.1   Resurseffektivitet

| (147) | Europa 2020-strategins främsta initiativ ”Ett resurseffektivt Europa” är inriktat på hållbar tillväxt genom att nya affärsmöjligheter identifieras och skapas, bland annat genom nya och innovativa produktionssätt, affärsmodeller och produktutformning. Initiativet stakar ut hur sådan tillväxt kan frikopplas från resursanvändningen och dess övergripande miljöpåverkan. |
| --- | --- |

(147)

Europa 2020-strategins främsta initiativ ”Ett resurseffektivt Europa” är inriktat på hållbar tillväxt genom att nya affärsmöjligheter identifieras och skapas, bland annat genom nya och innovativa produktionssätt, affärsmodeller och produktutformning. Initiativet stakar ut hur sådan tillväxt kan frikopplas från resursanvändningen och dess övergripande miljöpåverkan.

| (148) | De marknadsmisslyckanden som beskrivs i punkt 30 är särskilt relevanta för resurseffektiviteten. Marknadsmisslyckandena på detta område hanteras dessutom inte särskilt ofta genom annan politik eller andra åtgärder, såsom beskattning eller reglering. I sådana fall kan statligt stöd vara nödvändigt. |
| --- | --- |

(148)

De marknadsmisslyckanden som beskrivs i punkt 30 är särskilt relevanta för resurseffektiviteten. Marknadsmisslyckandena på detta område hanteras dessutom inte särskilt ofta genom annan politik eller andra åtgärder, såsom beskattning eller reglering. I sådana fall kan statligt stöd vara nödvändigt.

| (149) | För individuella åtgärder ska avtalsparterna visa kvantifierbara fördelar på detta politikområde, till exempel mängden sparade resurser eller vinster när det gäller resurseffektivitet. |
| --- | --- |

(149)

För individuella åtgärder ska avtalsparterna visa kvantifierbara fördelar på detta politikområde, till exempel mängden sparade resurser eller vinster när det gäller resurseffektivitet.

| (150) | Med tanke på de nära kopplingarna till innovativa produktionssätt påminner myndigheten om att åtgärder som främjar resurseffektivitet om de relevanta kriterierna är uppfyllda kan dra nytta av en extra bonus för ekoinnovation enligt vad som anges i punkt 73. |
| --- | --- |

(150)

Med tanke på de nära kopplingarna till innovativa produktionssätt påminner myndigheten om att åtgärder som främjar resurseffektivitet om de relevanta kriterierna är uppfyllda kan dra nytta av en extra bonus för ekoinnovation enligt vad som anges i punkt 73.

3.5.2   Stöd till avfallshantering

| (151) | Närmare bestämt, och i överensstämmelse med principen om avfallshierarki (som det hänvisas till i punkt 113), fastställs i unionens sjunde miljöhandlingsprogram förebyggande, återanvändning och återvinning av avfall som en av de viktigaste prioriteringarna. Avtalsparterna är skyldiga att upprätta avfallsplaner (64) och bör följa denna hierarki och utforma åtgärder för statligt stöd som ska vara förenliga med genomförandet av dessa planer. En annan nyckelaspekt som påverkar unionslagstiftningen på miljöområdet är ”principen att förorenaren betalar”, såsom beskrivs i punkt 39. |
| --- | --- |

(151)

Närmare bestämt, och i överensstämmelse med principen om avfallshierarki (som det hänvisas till i punkt 113), fastställs i unionens sjunde miljöhandlingsprogram förebyggande, återanvändning och återvinning av avfall som en av de viktigaste prioriteringarna. Avtalsparterna är skyldiga att upprätta avfallsplaner (64) och bör följa denna hierarki och utforma åtgärder för statligt stöd som ska vara förenliga med genomförandet av dessa planer. En annan nyckelaspekt som påverkar unionslagstiftningen på miljöområdet är ”principen att förorenaren betalar”, såsom beskrivs i punkt 39.

| (152) | Statligt stöd för avfallshantering, framför allt för verksamhet som syftar till förebyggande, återanvändning och återvinning av avfall, kan bidra positivt till miljöskyddet under förutsättning att de principer som avses i föregående punkt inte kringgås. Detta omfattar återanvändning eller återvinning av vatten eller mineraler som annars skulle förbli oanvänt som avfall. Mot bakgrund av principen att förorenaren betalar bör företag som genererar avfall inte befrias från kostnaderna för behandlingen av avfallet. Den normala funktionen hos marknaden för sekundära material får inte heller påverkas negativt. |
| --- | --- |

(152)

Statligt stöd för avfallshantering, framför allt för verksamhet som syftar till förebyggande, återanvändning och återvinning av avfall, kan bidra positivt till miljöskyddet under förutsättning att de principer som avses i föregående punkt inte kringgås. Detta omfattar återanvändning eller återvinning av vatten eller mineraler som annars skulle förbli oanvänt som avfall. Mot bakgrund av principen att förorenaren betalar bör företag som genererar avfall inte befrias från kostnaderna för behandlingen av avfallet. Den normala funktionen hos marknaden för sekundära material får inte heller påverkas negativt.

| (153) | Myndigheten kommer att anse att stöd till avfallshantering tjänar ett gemensamt intresse enligt de principer för avfallshantering som anges ovan om följande kumulativa villkor är uppfyllda:






  a) | Syftet med investeringen är att minska det avfall som genereras av andra företag och omfattar inte avfall som genereras av stödmottagaren. |
| --- | --- | --- |

(153)

Myndigheten kommer att anse att stöd till avfallshantering tjänar ett gemensamt intresse enligt de principer för avfallshantering som anges ovan om följande kumulativa villkor är uppfyllda:

a)

Syftet med investeringen är att minska det avfall som genereras av andra företag och omfattar inte avfall som genereras av stödmottagaren.

| b) | Stödet befriar inte indirekt förorenarna från en börda som de bör bära enligt EES-lagstiftningen eller nationell lagstiftning; en sådan börda bör anses utgöra en normal företagskostnad för förorenarna. |
| --- | --- |

b)

Stödet befriar inte indirekt förorenarna från en börda som de bör bära enligt EES-lagstiftningen eller nationell lagstiftning; en sådan börda bör anses utgöra en normal företagskostnad för förorenarna.

| c) | Investeringen leder till en förbättring jämfört med den nyaste tekniken (65), dvs. förebyggande, återanvändning eller återvinning, eller användning av konventionell teknik på ett innovativt sätt, särskilt genom en inriktning på skapandet av en kretsloppsekonomi där avfall används som en resurs. |
| --- | --- |

c)

Investeringen leder till en förbättring jämfört med den nyaste tekniken (65), dvs. förebyggande, återanvändning eller återvinning, eller användning av konventionell teknik på ett innovativt sätt, särskilt genom en inriktning på skapandet av en kretsloppsekonomi där avfall används som en resurs.

| d) | De behandlade materialen skulle annars bortskaffas eller behandlas på ett mindre miljövänligt sätt. |
| --- | --- |

d)

De behandlade materialen skulle annars bortskaffas eller behandlas på ett mindre miljövänligt sätt.

| e) | Investeringen ökar inte enbart efterfrågan på material som ska återvinnas utan att insamlingen av dessa material ökar. |
| --- | --- |

e)

Investeringen ökar inte enbart efterfrågan på material som ska återvinnas utan att insamlingen av dessa material ökar.

| (154) | Stöd som i motsats till vad som anges i punkt 153 a är avsett för hantering av stödmottagarens eget avfall bedöms på grundval av de generella kriterierna i avsnitt 3.2, vilka är tillämpliga på stöd till företag som går längre än unionsnormerna eller höjer nivån på miljöskyddet i avsaknad av unionsnormer enligt punkt 20 c. |
| --- | --- |

(154)

Stöd som i motsats till vad som anges i punkt 153 a är avsett för hantering av stödmottagarens eget avfall bedöms på grundval av de generella kriterierna i avsnitt 3.2, vilka är tillämpliga på stöd till företag som går längre än unionsnormerna eller höjer nivån på miljöskyddet i avsaknad av unionsnormer enligt punkt 20 c.

3.6   Stöd till avskiljning och lagring av koldioxid (CCS)

| (155) | Såsom anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG (66) (nedan kallat direktivet om geologisk lagring av koldioxid) och i kommissionens meddelande om framtiden för avskiljning och lagring av koldioxid i Europa (67), kan tekniken för avskiljning och lagring av koldioxid bidra till att begränsa klimatförändringen. I övergången till en ekonomi som är helt koldioxidsnål kan tekniken för avskiljning och lagring av koldioxid bidra till att sammanjämka efterfrågan på fossila bränslen med behovet av minskade utsläpp av växthusgaser. Inom vissa industrisektorer kan avskiljning och lagring av koldioxid för närvarande vara det enda tillgängliga tekniska alternativet för att minska processrelaterade utsläpp i den omfattning som krävs på lång sikt. Med tanke på att kostnaden för avskiljning, transport och lagring är ett stort hinder för införandet av CCS-tekniken, kan statligt stöd bidra till att främja utvecklingen av denna teknik. |
| --- | --- |

(155)

Såsom anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG (66) (nedan kallat direktivet om geologisk lagring av koldioxid) och i kommissionens meddelande om framtiden för avskiljning och lagring av koldioxid i Europa (67), kan tekniken för avskiljning och lagring av koldioxid bidra till att begränsa klimatförändringen. I övergången till en ekonomi som är helt koldioxidsnål kan tekniken för avskiljning och lagring av koldioxid bidra till att sammanjämka efterfrågan på fossila bränslen med behovet av minskade utsläpp av växthusgaser. Inom vissa industrisektorer kan avskiljning och lagring av koldioxid för närvarande vara det enda tillgängliga tekniska alternativet för att minska processrelaterade utsläpp i den omfattning som krävs på lång sikt. Med tanke på att kostnaden för avskiljning, transport och lagring är ett stort hinder för införandet av CCS-tekniken, kan statligt stöd bidra till att främja utvecklingen av denna teknik.

| (156) | För att främja de långsiktiga målen för en utsläppssnål ekonomi anser myndigheten att stödet till CCS-tekniken bidrar till det gemensamma miljöskyddsmålet. |
| --- | --- |

(156)

För att främja de långsiktiga målen för en utsläppssnål ekonomi anser myndigheten att stödet till CCS-tekniken bidrar till det gemensamma miljöskyddsmålet.

| (157) | EES har tagit flera initiativ för att ta itu med negativa externa effekter. Framför allt garanterar unionens system för handel med utsläppsrätter att kostnaderna för växthusgasutsläpp internaliseras, vilket emellertid kanske ännu inte säkerställer uppnåendet av EES långsiktiga mål när det gäller minskade koldioxidutsläpp. Myndigheten förutsätter därför att man genom stöd till CCS-tekniken kan hantera ett kvardröjande marknadsmisslyckande, såvida det inte finns bevis för att ett sådant marknadsmisslyckande inte längre kvarstår. |
| --- | --- |

(157)

EES har tagit flera initiativ för att ta itu med negativa externa effekter. Framför allt garanterar unionens system för handel med utsläppsrätter att kostnaderna för växthusgasutsläpp internaliseras, vilket emellertid kanske ännu inte säkerställer uppnåendet av EES långsiktiga mål när det gäller minskade koldioxidutsläpp. Myndigheten förutsätter därför att man genom stöd till CCS-tekniken kan hantera ett kvardröjande marknadsmisslyckande, såvida det inte finns bevis för att ett sådant marknadsmisslyckande inte längre kvarstår.

| (158) | Utan att det påverkar tillämpningen av EES-lagstiftningen på detta område, antar myndigheten att beviljat stöd är lämpligt under förutsättning att alla andra villkor är uppfyllda. Såväl driftsstöd som investeringsstöd tillåts. |
| --- | --- |

(158)

Utan att det påverkar tillämpningen av EES-lagstiftningen på detta område, antar myndigheten att beviljat stöd är lämpligt under förutsättning att alla andra villkor är uppfyllda. Såväl driftsstöd som investeringsstöd tillåts.

| (159) | Stödet kan ges till kraftverk som drivs med fossila bränslen och/eller med biomassa (inbegripet kraftverk där fossila bränslen och biomassa kombineras) eller andra industriella anläggningar som är utrustade med anläggningar för avskiljning, transport och lagring av koldioxid, eller enskilda delar av denna CCS-kedja. Stöd till CCS-projekt inbegriper emellertid inte stöd till den anläggning som släpper ut koldioxid (industrianläggningar eller kraftverk) som sådan, utan endast stöd avseende kostnaderna för CCS-projektet. |
| --- | --- |

(159)

Stödet kan ges till kraftverk som drivs med fossila bränslen och/eller med biomassa (inbegripet kraftverk där fossila bränslen och biomassa kombineras) eller andra industriella anläggningar som är utrustade med anläggningar för avskiljning, transport och lagring av koldioxid, eller enskilda delar av denna CCS-kedja. Stöd till CCS-projekt inbegriper emellertid inte stöd till den anläggning som släpper ut koldioxid (industrianläggningar eller kraftverk) som sådan, utan endast stöd avseende kostnaderna för CCS-projektet.

| (160) | Stödet begränsas till merkostnader för avskiljning, transport och lagring av den utsläppta koldioxiden. Det godtas generellt sett att det kontrafaktiska scenariot utgörs av att en situation där projektet inte genomförs som ett CCS-projekt är likvärdigt med tillkommande infrastruktur som inte behövs för att driva en anläggning. Med tanke på ett sådant kontrafaktiskt scenario definieras de stödberättigande kostnaderna som finansieringsgapet. Alla intäkter beaktas, inbegripet till exempel kostnadsbesparingar till följd av ett minskat behov av utsläppsrätter. |
| --- | --- |

(160)

Stödet begränsas till merkostnader för avskiljning, transport och lagring av den utsläppta koldioxiden. Det godtas generellt sett att det kontrafaktiska scenariot utgörs av att en situation där projektet inte genomförs som ett CCS-projekt är likvärdigt med tillkommande infrastruktur som inte behövs för att driva en anläggning. Med tanke på ett sådant kontrafaktiskt scenario definieras de stödberättigande kostnaderna som finansieringsgapet. Alla intäkter beaktas, inbegripet till exempel kostnadsbesparingar till följd av ett minskat behov av utsläppsrätter.

| (161) | Myndigheten baserar sin bedömning av stödets snedvridande effekter på de kriterier som anges i avsnitt 3.2.6, och tar hänsyn till om förfaranden för kunskapsutbyte har införts, om infrastrukturen är öppen för tredje parter och om stödet till enskilda delar av CCS-kedjan har en positiv inverkan på andra anläggningar som drivs med fossila bränslen som ägs av stödmottagaren. |
| --- | --- |

(161)

Myndigheten baserar sin bedömning av stödets snedvridande effekter på de kriterier som anges i avsnitt 3.2.6, och tar hänsyn till om förfaranden för kunskapsutbyte har införts, om infrastrukturen är öppen för tredje parter och om stödet till enskilda delar av CCS-kedjan har en positiv inverkan på andra anläggningar som drivs med fossila bränslen som ägs av stödmottagaren.

3.7   Stöd i form av nedsättningar av eller befrielse från miljöskatter och i form av minskningar i finansieringsstöd för el från förnybara källor

3.7.1   Stöd i form av nedsättning av eller befrielse från miljöskatter

| (162) | Miljöskatter införs för att öka kostnaderna för miljöskadligt beteende och därmed avskräcka från sådant beteende och höja nivån på miljöskyddet. Miljöskatter bör i princip avspegla samhällets kostnader för utsläppen och det skattebelopp som betalas per utsläppsenhet bör följaktligen vara detsamma för alla utsläppande företag. Nedsättningar av eller befrielser från miljöskatter kan ha en negativ inverkan på detta mål (68), men en sådan strategi kan likväl vara nödvändig när stödmottagarna i annat fall skulle drabbas av sådana konkurrensnackdelar att det skulle bli omöjligt att införa miljöskatten redan från början. |
| --- | --- |

(162)

Miljöskatter införs för att öka kostnaderna för miljöskadligt beteende och därmed avskräcka från sådant beteende och höja nivån på miljöskyddet. Miljöskatter bör i princip avspegla samhällets kostnader för utsläppen och det skattebelopp som betalas per utsläppsenhet bör följaktligen vara detsamma för alla utsläppande företag. Nedsättningar av eller befrielser från miljöskatter kan ha en negativ inverkan på detta mål (68), men en sådan strategi kan likväl vara nödvändig när stödmottagarna i annat fall skulle drabbas av sådana konkurrensnackdelar att det skulle bli omöjligt att införa miljöskatten redan från början.

| (163) | En allmänt högre nivå på miljöskatterna kan faktiskt underlättas genom att man beviljar vissa företag en mer förmånlig skattebehandling. Nedsättning av eller befrielse från miljöskatter (69), inbegripet återbetalning av skatt, kan därför åtminstone indirekt bidra till en högre miljöskyddsnivå. Miljöskatternas övergripande syfte i fråga om att avskräcka från miljöskadligt beteende får emellertid inte urholkas. Skattelättnaderna bör vara nödvändiga och grundas på objektiva, öppna och icke-diskriminerande kriterier och de berörda företagen bör bidra till ett ökat miljöskydd. Detta skulle kunna uppnås genom att man beviljar ersättning i form av återbetalning av skatt, varigenom företag inte undantas från skatten i sig men ges en årlig kompensation för den förväntade ökningen av det skattepliktiga beloppet. |
| --- | --- |

(163)

En allmänt högre nivå på miljöskatterna kan faktiskt underlättas genom att man beviljar vissa företag en mer förmånlig skattebehandling. Nedsättning av eller befrielse från miljöskatter (69), inbegripet återbetalning av skatt, kan därför åtminstone indirekt bidra till en högre miljöskyddsnivå. Miljöskatternas övergripande syfte i fråga om att avskräcka från miljöskadligt beteende får emellertid inte urholkas. Skattelättnaderna bör vara nödvändiga och grundas på objektiva, öppna och icke-diskriminerande kriterier och de berörda företagen bör bidra till ett ökat miljöskydd. Detta skulle kunna uppnås genom att man beviljar ersättning i form av återbetalning av skatt, varigenom företag inte undantas från skatten i sig men ges en årlig kompensation för den förväntade ökningen av det skattepliktiga beloppet.

| (164) | Myndigheten kommer att godkänna sådana stödsystem under en period om högst 10 år, varefter avtalsparten kan anmäla stödåtgärden på nytt efter en utvärdering av om stödåtgärderna i fråga var lämpliga. |
| --- | --- |

(164)

Myndigheten kommer att godkänna sådana stödsystem under en period om högst 10 år, varefter avtalsparten kan anmäla stödåtgärden på nytt efter en utvärdering av om stödåtgärderna i fråga var lämpliga.

| (165) | Myndigheten anser att skattelättnader inte motverkar det allmänna syfte som eftersträvas och att de åtminstone indirekt bidrar till en högre nivå på miljöskyddet om avtalsparten visar att i) skattelättnaderna är väl riktade mot de företag som berörs mest av en höjd skatt och ii) att en högre skattesats är mer allmänt tillämplig än vad som vore fallet utan undantaget. |
| --- | --- |

(165)

Myndigheten anser att skattelättnader inte motverkar det allmänna syfte som eftersträvas och att de åtminstone indirekt bidrar till en högre nivå på miljöskyddet om avtalsparten visar att i) skattelättnaderna är väl riktade mot de företag som berörs mest av en höjd skatt och ii) att en högre skattesats är mer allmänt tillämplig än vad som vore fallet utan undantaget.

| (166) | I detta sammanhang kommer myndigheten att bedöma den information som avtalsparterna tillhandahåller. Denna information bör, å ena sidan, inkludera den sektor/de sektorer eller de kategorier av stödmottagare som omfattas av undantagen eller nedsättningarna och, å andra sidan, situationen för de huvudsakliga stödmottagarna inom varje berörd sektor samt hur beskattningen kan bidra till miljöskyddet. De undantagna sektorerna bör beskrivas korrekt och en förteckning över de största stödmottagarna inom varje sektor bör tillhandahållas (med uppgift om framför allt omsättning, marknadsandelar och skattebasens storlek). |
| --- | --- |

(166)

I detta sammanhang kommer myndigheten att bedöma den information som avtalsparterna tillhandahåller. Denna information bör, å ena sidan, inkludera den sektor/de sektorer eller de kategorier av stödmottagare som omfattas av undantagen eller nedsättningarna och, å andra sidan, situationen för de huvudsakliga stödmottagarna inom varje berörd sektor samt hur beskattningen kan bidra till miljöskyddet. De undantagna sektorerna bör beskrivas korrekt och en förteckning över de största stödmottagarna inom varje sektor bör tillhandahållas (med uppgift om framför allt omsättning, marknadsandelar och skattebasens storlek).

| (167) | För alla andra icke-harmoniserade miljöskatter ska avtalsparten för att visa att stödet är nödvändigt och proportionellt tydligt avgränsa omfattningen av skattelättnaderna. I detta syfte bör en avtalspart lämna den information som specificeras i punkt 166. Avtalsparterna kan besluta att bevilja stödmottagare stöd i form av en återbetalning av skatten (som avses i punkt 163). Genom denna strategi förblir stödmottagarna exponerade för den prissignal som det är meningen att miljöskatten ska ge, samtidigt som den förväntade ökningen av det skattepliktiga beloppet begränsas. |
| --- | --- |

(167)

För alla andra icke-harmoniserade miljöskatter ska avtalsparten för att visa att stödet är nödvändigt och proportionellt tydligt avgränsa omfattningen av skattelättnaderna. I detta syfte bör en avtalspart lämna den information som specificeras i punkt 166. Avtalsparterna kan besluta att bevilja stödmottagare stöd i form av en återbetalning av skatten (som avses i punkt 163). Genom denna strategi förblir stödmottagarna exponerade för den prissignal som det är meningen att miljöskatten ska ge, samtidigt som den förväntade ökningen av det skattepliktiga beloppet begränsas.

| (168) | Myndigheten kommer att anse att stödet är nödvändigt om samtliga följande villkor är uppfyllda:






  a) | Stödmottagarna väljs ut utifrån objektiva och öppna kriterier och stödet beviljas i princip på samma sätt för alla konkurrenter inom samma sektor om de är i en liknande faktisk situation. |
| --- | --- | --- |

(168)

Myndigheten kommer att anse att stödet är nödvändigt om samtliga följande villkor är uppfyllda:

a)

Stödmottagarna väljs ut utifrån objektiva och öppna kriterier och stödet beviljas i princip på samma sätt för alla konkurrenter inom samma sektor om de är i en liknande faktisk situation.

| b) | Miljöskatten utan nedsättning leder till en väsentlig ökning av produktionskostnaderna, beräknade som en andel av bruttoförädlingsvärdet, för varje sektor eller kategori av enskilda stödmottagare. |
| --- | --- |

b)

Miljöskatten utan nedsättning leder till en väsentlig ökning av produktionskostnaderna, beräknade som en andel av bruttoförädlingsvärdet, för varje sektor eller kategori av enskilda stödmottagare.

| c) | Den väsentliga ökningen av produktionskostnaderna kan inte föras över på kunderna utan att det leder till en betydande minskning av försäljningen. |
| --- | --- |

c)

Den väsentliga ökningen av produktionskostnaderna kan inte föras över på kunderna utan att det leder till en betydande minskning av försäljningen.

| (169) | Myndigheten kommer att anse att stödet är proportionellt om ett av följande villkor är uppfyllt:






  a) | Stödmottagarna betalar minst 20 % av den nationella miljöskatten. |
| --- | --- | --- |

(169)

Myndigheten kommer att anse att stödet är proportionellt om ett av följande villkor är uppfyllt:

a)

Stödmottagarna betalar minst 20 % av den nationella miljöskatten.

| b) | Ett villkor för skattelättnaden är att avtalsparten och stödmottagarna eller sammanslutningarna av stödmottagare ingår avtal genom vilka stödmottagarna eller sammanslutningarna av stödmottagare åtar sig att nå miljöskyddsmål som har samma effekt som om stödmottagarna skulle betala minst 20 % av den nationella skatten. Sådana avtal eller åtaganden kan bland annat avse en minskning av energiförbrukningen eller utsläppen eller andra miljöfrämjande åtgärder. Sådana avtal måste uppfylla samtliga följande villkor:






  i) | Innehållet i avtalen har förhandlats fram av avtalsparten och anger målen och en tidtabell för att nå dem. |
| --- | --- | --- |

b)

Ett villkor för skattelättnaden är att avtalsparten och stödmottagarna eller sammanslutningarna av stödmottagare ingår avtal genom vilka stödmottagarna eller sammanslutningarna av stödmottagare åtar sig att nå miljöskyddsmål som har samma effekt som om stödmottagarna skulle betala minst 20 % av den nationella skatten. Sådana avtal eller åtaganden kan bland annat avse en minskning av energiförbrukningen eller utsläppen eller andra miljöfrämjande åtgärder. Sådana avtal måste uppfylla samtliga följande villkor:

i)

Innehållet i avtalen har förhandlats fram av avtalsparten och anger målen och en tidtabell för att nå dem.

| ii) | Avtalsparten ska se till att de åtaganden som gjorts genom dessa avtal övervakas regelbundet på ett oberoende (70) och lämpligt sätt. |
| --- | --- |

ii)

Avtalsparten ska se till att de åtaganden som gjorts genom dessa avtal övervakas regelbundet på ett oberoende (70) och lämpligt sätt.

| iii) | Avtalen ska ses över med jämna mellanrum med beaktande av den tekniska utvecklingen och utvecklingen på andra områden, och de ska föreskriva effektiva sanktioner som tillämpas om åtagandena inte fullgörs. |
| --- | --- |

iii)

Avtalen ska ses över med jämna mellanrum med beaktande av den tekniska utvecklingen och utvecklingen på andra områden, och de ska föreskriva effektiva sanktioner som tillämpas om åtagandena inte fullgörs.

| (170) | Om en koldioxidskatt tas ut på energiprodukter som används för elproduktion, är det elleverantören som är skyldig att betala skatten. En sådan koldioxidskatt kan utformas så att den stöder och är direkt kopplad till priset på utsläppsrätter enligt unionens system för handel med utsläppsrätter genom beskattning av koldioxid. Elpriset ökar emellertid om dessa kostnader överförs till elkonsumenterna. I sådana fall får koldioxidskatten mer eller mindre samma effekt som om kostnaderna för utsläppsrätter enligt unionens system för handel med utsläppsrätter skulle överföras och inbegripas i elpriset som indirekta utsläppskostnader. |
| --- | --- |

(170)

Om en koldioxidskatt tas ut på energiprodukter som används för elproduktion, är det elleverantören som är skyldig att betala skatten. En sådan koldioxidskatt kan utformas så att den stöder och är direkt kopplad till priset på utsläppsrätter enligt unionens system för handel med utsläppsrätter genom beskattning av koldioxid. Elpriset ökar emellertid om dessa kostnader överförs till elkonsumenterna. I sådana fall får koldioxidskatten mer eller mindre samma effekt som om kostnaderna för utsläppsrätter enligt unionens system för handel med utsläppsrätter skulle överföras och inbegripas i elpriset som indirekta utsläppskostnader.

| (171) | Om den skatt som anges i punkt 170 utformas på ett sätt som är direkt kopplat till priset på utsläppsrätter enligt unionens system för handel med utsläppsrätter och syftar till att priset på utsläppsrätter ska höjas, kan därför kompensation för dessa höjda indirekta kostnader komma att övervägas. Myndigheten kommer att anse att åtgärden är förenlig med EES-avtalet endast om följande kumulativa villkor är uppfyllda:






  a) | Stödet beviljas uteslutande till de sektorer och delsektorer som anges i bilaga II till riktlinjerna för statligt stöd i samband med unionens system för handel med utsläppsrätter (71) för att kompensera för tillkommande indirekta kostnader som skatten ger upphov till. |
| --- | --- | --- |

(171)

Om den skatt som anges i punkt 170 utformas på ett sätt som är direkt kopplat till priset på utsläppsrätter enligt unionens system för handel med utsläppsrätter och syftar till att priset på utsläppsrätter ska höjas, kan därför kompensation för dessa höjda indirekta kostnader komma att övervägas. Myndigheten kommer att anse att åtgärden är förenlig med EES-avtalet endast om följande kumulativa villkor är uppfyllda:

a)

Stödet beviljas uteslutande till de sektorer och delsektorer som anges i bilaga II till riktlinjerna för statligt stöd i samband med unionens system för handel med utsläppsrätter (71) för att kompensera för tillkommande indirekta kostnader som skatten ger upphov till.

| b) | Stödnivån och de högsta stödnivåerna beräknas i enlighet med vad som fastställs i punkterna 27–30 i riktlinjerna för statligt stöd i samband med unionens system för handel med utsläppsrätter. Terminspriser på utsläppsrätter enligt unionens system för handel med utsläppsrätter kan ersättas av nivån på den nationella skatten. |
| --- | --- |

b)

Stödnivån och de högsta stödnivåerna beräknas i enlighet med vad som fastställs i punkterna 27–30 i riktlinjerna för statligt stöd i samband med unionens system för handel med utsläppsrätter. Terminspriser på utsläppsrätter enligt unionens system för handel med utsläppsrätter kan ersättas av nivån på den nationella skatten.

| c) | Stödet beviljas som ett engångsbelopp som kan betalas ut till stödmottagaren under det år då kostnaderna uppkommer eller under det efterföljande året. Om stödet betalas ut under det år då kostnaderna uppkommer, måste en mekanism för efterhandskontroll införas för att säkerställa att eventuella överutbetalningar av stöd återbetalas före den 1 juli följande år. |
| --- | --- |

c)

Stödet beviljas som ett engångsbelopp som kan betalas ut till stödmottagaren under det år då kostnaderna uppkommer eller under det efterföljande året. Om stödet betalas ut under det år då kostnaderna uppkommer, måste en mekanism för efterhandskontroll införas för att säkerställa att eventuella överutbetalningar av stöd återbetalas före den 1 juli följande år.

3.7.2   Stöd i form av minskningar av finansieringsstödet till energi från förnybara källor
   (72)

| (172) | Finansiering av stöd till energi från förnybara källor genom avgifter är i sig inte inriktade på en negativ extern effekt och har därför ingen direkt miljöpåverkan. Dessa avgifter skiljer sig därför i grunden från de indirekta skatter på el som anges i punkt 162, även om de också kan leda till högre elpriser. Höjningen av elkostnaderna kan vara explicit genom en särskild avgift som tas ut av elkonsumenterna utöver elpriset, eller indirekt genom extrakostnader för elleverantörerna till följd av skyldigheten att köpa förnybar energi. Höjningen förs därefter över på deras kunder, elkonsumenterna. Ett typiskt exempel är att elleverantörerna är tvungna att köpa en viss procentandel förnybar energi genom gröna certifikat, som leverantören inte får ersättning för. |
| --- | --- |

(172)

Finansiering av stöd till energi från förnybara källor genom avgifter är i sig inte inriktade på en negativ extern effekt och har därför ingen direkt miljöpåverkan. Dessa avgifter skiljer sig därför i grunden från de indirekta skatter på el som anges i punkt 162, även om de också kan leda till högre elpriser. Höjningen av elkostnaderna kan vara explicit genom en särskild avgift som tas ut av elkonsumenterna utöver elpriset, eller indirekt genom extrakostnader för elleverantörerna till följd av skyldigheten att köpa förnybar energi. Höjningen förs därefter över på deras kunder, elkonsumenterna. Ett typiskt exempel är att elleverantörerna är tvungna att köpa en viss procentandel förnybar energi genom gröna certifikat, som leverantören inte får ersättning för.

| (173) | I princip och i den mån kostnader för att finansiera stöd till förnybar energi återkrävs från energikonsumenterna, bör dessa återkrävas på ett sätt som inte leder till diskriminering mellan energikonsumenter. Det kan emellertid behövas vissa riktade lättnader när det gäller dessa kostnader för att säkra en tillräcklig finansieringsbas för stöd till energi från förnybara källor och följaktligen bidra till att uppnå de mål beträffande förnybar energi som fastställts på EES-nivå (73). Å ena sidan, för att undvika att företag som särskilt påverkas av finansieringskostnaderna för stöd till förnybar energi drabbas av en påtaglig konkurrensnackdel, kan det hända att avtalsparterna vill bevilja en partiell kompensation för dessa merkostnader. Utan en sådan kompensation kan finansieringen av stöd till förnybar energi bli ohållbar och allmänhetens inställning till ambitiösa stödåtgärder för förnybar energi bli mer negativ. Å andra sidan, om ersättningen är för hög eller beviljas till alltför många elkonsumenter, kan den övergripande finansieringen av stöd till energi från förnybara källor också äventyras och allmänhetens acceptans för stöd till förnybar energi försämras, och snedvridningen av konkurrens och handel kan bli särskilt stor. |
| --- | --- |

(173)

I princip och i den mån kostnader för att finansiera stöd till förnybar energi återkrävs från energikonsumenterna, bör dessa återkrävas på ett sätt som inte leder till diskriminering mellan energikonsumenter. Det kan emellertid behövas vissa riktade lättnader när det gäller dessa kostnader för att säkra en tillräcklig finansieringsbas för stöd till energi från förnybara källor och följaktligen bidra till att uppnå de mål beträffande förnybar energi som fastställts på EES-nivå (73). Å ena sidan, för att undvika att företag som särskilt påverkas av finansieringskostnaderna för stöd till förnybar energi drabbas av en påtaglig konkurrensnackdel, kan det hända att avtalsparterna vill bevilja en partiell kompensation för dessa merkostnader. Utan en sådan kompensation kan finansieringen av stöd till förnybar energi bli ohållbar och allmänhetens inställning till ambitiösa stödåtgärder för förnybar energi bli mer negativ. Å andra sidan, om ersättningen är för hög eller beviljas till alltför många elkonsumenter, kan den övergripande finansieringen av stöd till energi från förnybara källor också äventyras och allmänhetens acceptans för stöd till förnybar energi försämras, och snedvridningen av konkurrens och handel kan bli särskilt stor.

| (174) | I sin bedömning av statligt stöd för att kompensera för finansiering av stöd till energi från förnybara källor, kommer myndigheten bara att tillämpa de villkor som anges i detta avsnitt och i avsnitt 3.2.7. |
| --- | --- |

(174)

I sin bedömning av statligt stöd för att kompensera för finansiering av stöd till energi från förnybara källor, kommer myndigheten bara att tillämpa de villkor som anges i detta avsnitt och i avsnitt 3.2.7.

| (175) | För att garantera att stödet bidrar till att underlätta finansiering av stöd till energi från förnybara källor, måste avtalsparterna kunna visa att de merkostnader som avspeglas i de högre priser som stödmottagarna får bära endast är följden av stödet till förnybar energi. Merkostnaderna får inte vara högre än finansieringen av stöd till energi från förnybara källor (74). |
| --- | --- |

(175)

För att garantera att stödet bidrar till att underlätta finansiering av stöd till energi från förnybara källor, måste avtalsparterna kunna visa att de merkostnader som avspeglas i de högre priser som stödmottagarna får bära endast är följden av stödet till förnybar energi. Merkostnaderna får inte vara högre än finansieringen av stöd till energi från förnybara källor (74).

| (176) | Stödet bör begränsas till sektorer som är exponerade för en risk i konkurrenssituationen på grund av kostnaderna för finansieringen av stöd till energi från förnybara källor till följd av deras elintensitet och exponering för internationell handel. Stödet kan därför endast beviljas om företaget tillhör de sektorer som finns förtecknade i bilaga 3 (75). Denna förteckning är avsedd att användas uteslutande beträffande berättigande till just detta slags ersättning. |
| --- | --- |

(176)

Stödet bör begränsas till sektorer som är exponerade för en risk i konkurrenssituationen på grund av kostnaderna för finansieringen av stöd till energi från förnybara källor till följd av deras elintensitet och exponering för internationell handel. Stödet kan därför endast beviljas om företaget tillhör de sektorer som finns förtecknade i bilaga 3 (75). Denna förteckning är avsedd att användas uteslutande beträffande berättigande till just detta slags ersättning.

| (177) | För att ta hänsyn till det faktum att vissa sektorer kan vara heterogena i fråga om elintensitet, kan en avtalspart dessutom inbegripa ett företag i sin nationella stödordning genom att bevilja nedsättning av de kostnader som uppkommer på grund av stöd till förnybara energikällor om företaget har en elintensitet på minst 20 % (76) och tillhör en sektor med en handelsintensitet på minst 4 % på EES-nivå, även om företaget inte tillhör någon av de sektorer som förtecknas i bilaga 3 (77). Vid beräkning av ett företags elintensitet ska man i tillämpliga fall använda standardiserade riktmärken för effektiviteten när det gäller elförbrukningen inom branschen. |
| --- | --- |

(177)

För att ta hänsyn till det faktum att vissa sektorer kan vara heterogena i fråga om elintensitet, kan en avtalspart dessutom inbegripa ett företag i sin nationella stödordning genom att bevilja nedsättning av de kostnader som uppkommer på grund av stöd till förnybara energikällor om företaget har en elintensitet på minst 20 % (76) och tillhör en sektor med en handelsintensitet på minst 4 % på EES-nivå, även om företaget inte tillhör någon av de sektorer som förtecknas i bilaga 3 (77). Vid beräkning av ett företags elintensitet ska man i tillämpliga fall använda standardiserade riktmärken för effektiviteten när det gäller elförbrukningen inom branschen.

| (178) | Inom den stödberättigade sektorn måste avtalsparterna se till att valet av stödmottagare grundas på objektiva, icke-diskriminerande och öppna kriterier och att stödet i princip beviljas på samma sätt till alla konkurrenter inom samma sektor om de är i en liknande faktisk situation. |
| --- | --- |

(178)

Inom den stödberättigade sektorn måste avtalsparterna se till att valet av stödmottagare grundas på objektiva, icke-diskriminerande och öppna kriterier och att stödet i princip beviljas på samma sätt till alla konkurrenter inom samma sektor om de är i en liknande faktisk situation.

| (179) | Myndigheten kommer att anse att stödet är proportionellt om stödmottagarna betalar minst 15 % av merkostnaderna utan nedsättning. |
| --- | --- |

(179)

Myndigheten kommer att anse att stödet är proportionellt om stödmottagarna betalar minst 15 % av merkostnaderna utan nedsättning.

| (180) | Mot bakgrund av den betydande ökningen av tilläggsavgifter för förnybar energi på senare år, skulle emellertid ett eget bidrag på 15 % av hela tilläggsavgiften för förnybar energi kunna överstiga vad de företag kan klara som berörs särskilt mycket av bördan. Därför har avtalsparterna möjlighet att vid behov ytterligare begränsa det belopp avseende kostnader som uppkommer genom finansiering av stöd till förnybar energi som ska betalas på företagsnivå till 4 % av bruttoförädlingsvärdet (78) för det berörda företaget. När det gäller företag som har en elintensitet på minst 20 %, kan avtalsparterna begränsa det sammanlagda belopp som ska betalas till 0,5 % av det berörda företagets bruttoförädlingsvärde. |
| --- | --- |

(180)

Mot bakgrund av den betydande ökningen av tilläggsavgifter för förnybar energi på senare år, skulle emellertid ett eget bidrag på 15 % av hela tilläggsavgiften för förnybar energi kunna överstiga vad de företag kan klara som berörs särskilt mycket av bördan. Därför har avtalsparterna möjlighet att vid behov ytterligare begränsa det belopp avseende kostnader som uppkommer genom finansiering av stöd till förnybar energi som ska betalas på företagsnivå till 4 % av bruttoförädlingsvärdet (78) för det berörda företaget. När det gäller företag som har en elintensitet på minst 20 %, kan avtalsparterna begränsa det sammanlagda belopp som ska betalas till 0,5 % av det berörda företagets bruttoförädlingsvärde.

| (181) | Om avtalsparterna beslutar sig för att anta begränsningar på 4 % respektive 0,5 % av bruttoförädlingsvärdet, måste dessa begränsningar gälla alla stödberättigade företag. |
| --- | --- |

(181)

Om avtalsparterna beslutar sig för att anta begränsningar på 4 % respektive 0,5 % av bruttoförädlingsvärdet, måste dessa begränsningar gälla alla stödberättigade företag.

| (182) | Avtalsparterna får vidta åtgärder för att säkerställa att de uppgifter om bruttoförädlingsvärde som används vid tillämpningen av detta avsnitt täcker samtliga relevanta arbetskraftskostnader. |
| --- | --- |

(182)

Avtalsparterna får vidta åtgärder för att säkerställa att de uppgifter om bruttoförädlingsvärde som används vid tillämpningen av detta avsnitt täcker samtliga relevanta arbetskraftskostnader.

| (183) | Avtalsparterna kan bevilja stödet i form av en nedsättning av avgifterna, eller som ett fast årligt kompensationsbelopp (skatteåterbäring) eller som en kombination av båda (79). Om stödet beviljas i form av en nedsättning av avgifterna, ska det införas en mekanism för efterhandskontroll för att garantera att eventuella överutbetalningar av stöd återbetalas före den 1 juli påföljande år. Om stödet beviljas i form av ett fast årligt kompensationsbelopp, ska det beräknas på grundval av historiska data, närmare bestämt de nivåer i fråga om elförbrukning och bruttoförädlingsvärde som observerats under ett givet basår. Kompensationsbeloppet får inte överskrida det stödbelopp som företaget skulle ha erhållit under basåret, enligt tillämpning av de parametrar som anges i detta avsnitt. |
| --- | --- |

(183)

Avtalsparterna kan bevilja stödet i form av en nedsättning av avgifterna, eller som ett fast årligt kompensationsbelopp (skatteåterbäring) eller som en kombination av båda (79). Om stödet beviljas i form av en nedsättning av avgifterna, ska det införas en mekanism för efterhandskontroll för att garantera att eventuella överutbetalningar av stöd återbetalas före den 1 juli påföljande år. Om stödet beviljas i form av ett fast årligt kompensationsbelopp, ska det beräknas på grundval av historiska data, närmare bestämt de nivåer i fråga om elförbrukning och bruttoförädlingsvärde som observerats under ett givet basår. Kompensationsbeloppet får inte överskrida det stödbelopp som företaget skulle ha erhållit under basåret, enligt tillämpning av de parametrar som anges i detta avsnitt.

3.7.3   Övergångsregler för stöd som beviljas för att minska bördan med anknytning till finansiering av stöd till energi från förnybara källor

| (184) | Avtalsparterna ska senast den 1 januari 2019 tillämpa de kriterier för stödberättigande och proportionalitet som anges i avsnitt 3.7.2. Stöd som beviljas för en period före detta datum anses vara förenligt om det uppfyller samma kriterier. |
| --- | --- |

(184)

Avtalsparterna ska senast den 1 januari 2019 tillämpa de kriterier för stödberättigande och proportionalitet som anges i avsnitt 3.7.2. Stöd som beviljas för en period före detta datum anses vara förenligt om det uppfyller samma kriterier.

| (185) | Dessutom anser myndigheten att allt stöd som beviljas för att minska bördan med anknytning till finansiering av stöd till el från förnybara källor för åren före 2019 kan förklaras förenligt med EES-avtalet i den mån det överensstämmer med en anpassningsplan. |
| --- | --- |

(185)

Dessutom anser myndigheten att allt stöd som beviljas för att minska bördan med anknytning till finansiering av stöd till el från förnybara källor för åren före 2019 kan förklaras förenligt med EES-avtalet i den mån det överensstämmer med en anpassningsplan.

| (186) | För att undvika en abrupt omställning för enskilda företag ska en sådan anpassningsplan innebära en gradvis anpassning till de stödnivåer som framkommer genom tillämpning av de kriterier avseende stödberättigande och proportionalitet som anges i avsnitt 3.7.2. |
| --- | --- |

(186)

För att undvika en abrupt omställning för enskilda företag ska en sådan anpassningsplan innebära en gradvis anpassning till de stödnivåer som framkommer genom tillämpning av de kriterier avseende stödberättigande och proportionalitet som anges i avsnitt 3.7.2.

| (187) | I den mån stöd beviljats för en period som föregår den dag då dessa riktlinjer börjar tillämpas ska planen även föreskriva en gradvis tillämpning av kriterierna för den perioden. |
| --- | --- |

(187)

I den mån stöd beviljats för en period som föregår den dag då dessa riktlinjer börjar tillämpas ska planen även föreskriva en gradvis tillämpning av kriterierna för den perioden.

| (188) | I den mån stöd i form av nedsättning av eller befrielse från de avgifter som finansierar stöd till produktion av el från förnybara energikällor beviljades före den dag då dessa riktlinjer börjar tillämpas till företag som inte är stödberättigade enligt avsnitt 3.7.2, kan detta stöd förklaras förenligt med den inre marknaden förutsatt att anpassningsplanen förutsätter ett minsta egna bidrag på 20 % av merkostnaderna för tilläggsavgiften utan nedsättning. Det egna bidraget ska fastställas successivt och före den 1 januari 2019. |
| --- | --- |

(188)

I den mån stöd i form av nedsättning av eller befrielse från de avgifter som finansierar stöd till produktion av el från förnybara energikällor beviljades före den dag då dessa riktlinjer börjar tillämpas till företag som inte är stödberättigade enligt avsnitt 3.7.2, kan detta stöd förklaras förenligt med den inre marknaden förutsatt att anpassningsplanen förutsätter ett minsta egna bidrag på 20 % av merkostnaderna för tilläggsavgiften utan nedsättning. Det egna bidraget ska fastställas successivt och före den 1 januari 2019.

| (189) | I anpassningsplanen ska samtliga relevanta ekonomiska faktorer med anknytning till politiken för förnybar energi beaktas. |
| --- | --- |

(189)

I anpassningsplanen ska samtliga relevanta ekonomiska faktorer med anknytning till politiken för förnybar energi beaktas.

| (190) | Anpassningsplanen ska godkännas av myndigheten. |
| --- | --- |

(190)

Anpassningsplanen ska godkännas av myndigheten.

| (191) | Anpassningsplanen ska anmälas till myndigheten senast 12 månader efter den dag då dessa riktlinjer börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(191)

Anpassningsplanen ska anmälas till myndigheten senast 12 månader efter den dag då dessa riktlinjer börjar tillämpas.

3.8   Stöd till energiinfrastruktur

| (192) | Modern energiinfrastruktur är en förutsättning för en integrerad energimarknad, som är avgörande för att trygga energisäkerheten i EES, och för att EES ska uppnå sina övergripande klimat- och energimål. Kommissionen beräknar att det totala investeringsbehovet för energiinfrastruktur av europeisk betydelse fram till år 2020 uppgår till cirka 200 miljarder euro (80). Denna beräkning grundas på en utvärdering av den infrastruktur som Europeiska unionen behöver för att uppnå de övergripande målen att fullborda den inre energimarknaden, garantera trygg energiförsörjning och integrera förnybara energikällor. Om marknadsaktörerna inte kan leverera den infrastruktur som behövs, kan statligt stöd vara nödvändigt för att komma till rätta med marknadsmisslyckanden och se till att EES-områdets betydande infrastrukturbehov tillgodoses. Detta gäller särskilt infrastrukturprojekt som har en gränsöverskridande verkan eller som bidrar till regional sammanhållning. Stöd till energiinfrastruktur bör i princip utgöras av investeringsstöd, även då det är för modernisering och uppgradering. |
| --- | --- |

(192)

Modern energiinfrastruktur är en förutsättning för en integrerad energimarknad, som är avgörande för att trygga energisäkerheten i EES, och för att EES ska uppnå sina övergripande klimat- och energimål. Kommissionen beräknar att det totala investeringsbehovet för energiinfrastruktur av europeisk betydelse fram till år 2020 uppgår till cirka 200 miljarder euro (80). Denna beräkning grundas på en utvärdering av den infrastruktur som Europeiska unionen behöver för att uppnå de övergripande målen att fullborda den inre energimarknaden, garantera trygg energiförsörjning och integrera förnybara energikällor. Om marknadsaktörerna inte kan leverera den infrastruktur som behövs, kan statligt stöd vara nödvändigt för att komma till rätta med marknadsmisslyckanden och se till att EES-områdets betydande infrastrukturbehov tillgodoses. Detta gäller särskilt infrastrukturprojekt som har en gränsöverskridande verkan eller som bidrar till regional sammanhållning. Stöd till energiinfrastruktur bör i princip utgöras av investeringsstöd, även då det är för modernisering och uppgradering.

3.8.1   Mål av gemensamt intresse

| (193) | Energiinfrastruktur är en nödvändig förutsättning för en fungerande energimarknad. Stöd till energiinfrastrukturen bidrar därför till att stärka den inre energimarknaden. Det bidrar till att stärka systemens stabilitet, tillräcklig produktionskapacitet, integration av olika energikällor och energiförsörjning i underutvecklade nät. Myndigheten anser därför att stöd till energiinfrastruktur är till fördel för den inre marknaden och således bidrar till ett mål av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(193)

Energiinfrastruktur är en nödvändig förutsättning för en fungerande energimarknad. Stöd till energiinfrastrukturen bidrar därför till att stärka den inre energimarknaden. Det bidrar till att stärka systemens stabilitet, tillräcklig produktionskapacitet, integration av olika energikällor och energiförsörjning i underutvecklade nät. Myndigheten anser därför att stöd till energiinfrastruktur är till fördel för den inre marknaden och således bidrar till ett mål av gemensamt intresse.

3.8.2   Behov av statligt ingripande

| (194) | Investeringar i energiinfrastruktur kännetecknas ofta av marknadsmisslyckanden. Ett marknadsmisslyckande som kan uppstå när det gäller energiinfrastruktur är samordningsproblem. Motstridiga intressen bland investerare, osäkerhet kring samarbetsresultat och näteffekter kan hindra utvecklingen av projektet eller försvåra en effektiv utformning. Samtidigt kan energiinfrastruktur ge stora positiva externa effekter, vilket i sin tur leder till att kostnaderna och fördelarna med infrastrukturen kan vara ojämnt fördelade mellan de olika marknadsdeltagarna och avtalsparterna. |
| --- | --- |

(194)

Investeringar i energiinfrastruktur kännetecknas ofta av marknadsmisslyckanden. Ett marknadsmisslyckande som kan uppstå när det gäller energiinfrastruktur är samordningsproblem. Motstridiga intressen bland investerare, osäkerhet kring samarbetsresultat och näteffekter kan hindra utvecklingen av projektet eller försvåra en effektiv utformning. Samtidigt kan energiinfrastruktur ge stora positiva externa effekter, vilket i sin tur leder till att kostnaderna och fördelarna med infrastrukturen kan vara ojämnt fördelade mellan de olika marknadsdeltagarna och avtalsparterna.

| (195) | För att avhjälpa de marknadsmisslyckanden som avses i punkt 194 omfattas energiinfrastruktur vanligen av avgifts- och tillträdesreglering och åtskillnadskrav enligt lagstiftningen om den inre energimarknaden (81). |
| --- | --- |

(195)

För att avhjälpa de marknadsmisslyckanden som avses i punkt 194 omfattas energiinfrastruktur vanligen av avgifts- och tillträdesreglering och åtskillnadskrav enligt lagstiftningen om den inre energimarknaden (81).

| (196) | När det gäller finansiering, är beviljandet av statligt stöd en lösning för att rätta till ett marknadsmisslyckande utan att behöva använda obligatoriska användaravgifter. Därför gäller de principer som beskrivs i punkterna 197–198 för att visa att det finns ett behov av statligt stöd på området för energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

(196)

När det gäller finansiering, är beviljandet av statligt stöd en lösning för att rätta till ett marknadsmisslyckande utan att behöva använda obligatoriska användaravgifter. Därför gäller de principer som beskrivs i punkterna 197–198 för att visa att det finns ett behov av statligt stöd på området för energiinfrastruktur.

| (197) | När det gäller projekt av gemensamt intresse enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 (82) för intelligenta nät och infrastrukturinvesteringar i stödområden, anser myndigheten att marknadsmisslyckandena som rör positiva externa effekter och samordningsproblem är sådana att en finansiering genom avgifter kanske inte är tillräcklig och att statligt stöd därför kan beviljas. |
| --- | --- |

(197)

När det gäller projekt av gemensamt intresse enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 (82) för intelligenta nät och infrastrukturinvesteringar i stödområden, anser myndigheten att marknadsmisslyckandena som rör positiva externa effekter och samordningsproblem är sådana att en finansiering genom avgifter kanske inte är tillräcklig och att statligt stöd därför kan beviljas.

| (198) | När det gäller infrastrukturprojekt som omfattas av punkt 197 och som helt eller delvis undantas från lagstiftningen om den inre energimarknaden och när det gäller projekt som inte omfattas av punkt 197, kommer myndigheten att göra en bedömning från fall till fall av behovet av statligt stöd. I sin bedömning kommer myndigheten att ta hänsyn till följande faktorer: i) i vilken utsträckning ett marknadsmisslyckande leder till att nödvändig infrastruktur inte kan tillhandahållas i den utsträckning som krävs, ii) i vilken utsträckning infrastrukturen är öppen för tredje parters tillträde och omfattas av en avgiftsreglering och iii) i vilken utsträckning projektet bidrar till tryggandet av EES-områdets energiförsörjning. |
| --- | --- |

(198)

När det gäller infrastrukturprojekt som omfattas av punkt 197 och som helt eller delvis undantas från lagstiftningen om den inre energimarknaden och när det gäller projekt som inte omfattas av punkt 197, kommer myndigheten att göra en bedömning från fall till fall av behovet av statligt stöd. I sin bedömning kommer myndigheten att ta hänsyn till följande faktorer: i) i vilken utsträckning ett marknadsmisslyckande leder till att nödvändig infrastruktur inte kan tillhandahållas i den utsträckning som krävs, ii) i vilken utsträckning infrastrukturen är öppen för tredje parters tillträde och omfattas av en avgiftsreglering och iii) i vilken utsträckning projektet bidrar till tryggandet av EES-områdets energiförsörjning.

| (199) | När det gäller oljeinfrastrukturprojekt, utgår myndigheten från att det inte behövs något statligt stöd. Avtalsparterna får dock i undantagsfall bevilja statligt stöd om det är välmotiverat. |
| --- | --- |

(199)

När det gäller oljeinfrastrukturprojekt, utgår myndigheten från att det inte behövs något statligt stöd. Avtalsparterna får dock i undantagsfall bevilja statligt stöd om det är välmotiverat.

3.8.3   Lämplighet

| (200) | Myndigheten anser att avgifter (83) är det lämpligaste sättet att finansiera energiinfrastruktur. När det gäller projekt av gemensamt intresse, intelligenta nät och infrastrukturinvesteringar i stödområden, kan statligt stöd emellertid anses vara ett lämpligt instrument för att helt eller delvis finansiera denna infrastruktur. I dessa fall förhindrar marknadsmisslyckandena ofta ett fullständigt genomförande av principen att ”användaren betalar”, som avgiftsregleringen bygger på, till exempel på grund av att avgiftshöjningarna för att finansiera nya infrastrukturinvesteringar skulle vara så stora att de avskräcker investerare eller potentiella kunder från att använda infrastrukturen. |
| --- | --- |

(200)

Myndigheten anser att avgifter (83) är det lämpligaste sättet att finansiera energiinfrastruktur. När det gäller projekt av gemensamt intresse, intelligenta nät och infrastrukturinvesteringar i stödområden, kan statligt stöd emellertid anses vara ett lämpligt instrument för att helt eller delvis finansiera denna infrastruktur. I dessa fall förhindrar marknadsmisslyckandena ofta ett fullständigt genomförande av principen att ”användaren betalar”, som avgiftsregleringen bygger på, till exempel på grund av att avgiftshöjningarna för att finansiera nya infrastrukturinvesteringar skulle vara så stora att de avskräcker investerare eller potentiella kunder från att använda infrastrukturen.

3.8.4   Stimulanseffekt

| (201) | Stödets stimulanseffekt bedöms på grundval av de villkor som anges i avsnitt 3.2.4. |
| --- | --- |

(201)

Stödets stimulanseffekt bedöms på grundval av de villkor som anges i avsnitt 3.2.4.

3.8.5   Proportionalitet

| (202) | Stödbeloppet måste begränsas till det minimum som krävs för att uppnå de infrastrukturmål som eftersträvas. När det gäller stöd till infrastruktur, antas det kontrafaktiska scenariot vara en situation där projektet inte skulle genomföras. Den stödberättigande kostnaden är därför finansieringsgapet. |
| --- | --- |

(202)

Stödbeloppet måste begränsas till det minimum som krävs för att uppnå de infrastrukturmål som eftersträvas. När det gäller stöd till infrastruktur, antas det kontrafaktiska scenariot vara en situation där projektet inte skulle genomföras. Den stödberättigande kostnaden är därför finansieringsgapet.

| (203) | Stödåtgärder för infrastruktur får inte överstiga en stödnivå på 100 % av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

(203)

Stödåtgärder för infrastruktur får inte överstiga en stödnivå på 100 % av de stödberättigande kostnaderna.

| (204) | Myndigheten kräver att avtalsparterna tydligt och separat anger eventuella andra stödåtgärder som kan påverka stödåtgärderna för infrastrukturen. |
| --- | --- |

(204)

Myndigheten kräver att avtalsparterna tydligt och separat anger eventuella andra stödåtgärder som kan påverka stödåtgärderna för infrastrukturen.

3.8.6   Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrens och handel

| (205) | Med hänsyn till de gällande kraven enligt lagstiftningen om den inre energimarknaden, som syftar till att stärka konkurrenskraften, anser kommissionen att stöd till energiinfrastruktur som omfattas av reglering för den inre marknaden inte har en otillbörlig snedvridande effekt. |
| --- | --- |

(205)

Med hänsyn till de gällande kraven enligt lagstiftningen om den inre energimarknaden, som syftar till att stärka konkurrenskraften, anser kommissionen att stöd till energiinfrastruktur som omfattas av reglering för den inre marknaden inte har en otillbörlig snedvridande effekt.

| (206) | När det gäller infrastruktur som är helt eller delvis undantagen från, eller inte omfattas av, lagstiftningen om den inre energimarknaden och när det gäller underjordiska anläggningar för lagring av gas, kommer myndigheten att göra en bedömning från fall till fall av möjlig snedvridning av konkurrensen, med särskild hänsyn tagen till graden av tredje parters tillträde till den understödda infrastrukturen, tillgång till alternativ infrastruktur och stödmottagarens marknadsandel. |
| --- | --- |

(206)

När det gäller infrastruktur som är helt eller delvis undantagen från, eller inte omfattas av, lagstiftningen om den inre energimarknaden och när det gäller underjordiska anläggningar för lagring av gas, kommer myndigheten att göra en bedömning från fall till fall av möjlig snedvridning av konkurrensen, med särskild hänsyn tagen till graden av tredje parters tillträde till den understödda infrastrukturen, tillgång till alternativ infrastruktur och stödmottagarens marknadsandel.

3.9   Stöd till tillräcklig försörjningskapacitet

| (207) | I och med den ökande andelen förnybara energikällor skiftar många medlemsstater sin elproduktion från ett system med en relativt stabil och kontinuerlig försörjning till ett system med försörjning från ett större antal och småskaliga variabla källor. Övergången ger upphov till nya utmaningar när det gäller att säkerställa tillräcklig försörjning. |
| --- | --- |

(207)

I och med den ökande andelen förnybara energikällor skiftar många medlemsstater sin elproduktion från ett system med en relativt stabil och kontinuerlig försörjning till ett system med försörjning från ett större antal och småskaliga variabla källor. Övergången ger upphov till nya utmaningar när det gäller att säkerställa tillräcklig försörjning.

| (208) | Marknads- och lagstiftningsmisslyckanden kan dessutom leda till otillräckliga investeringar i försörjningskapacitet, till exempel i en situation där ett tak införs för grossistpriserna och elmarknaderna misslyckas med att skapa tillräckliga investeringsincitament. |
| --- | --- |

(208)

Marknads- och lagstiftningsmisslyckanden kan dessutom leda till otillräckliga investeringar i försörjningskapacitet, till exempel i en situation där ett tak införs för grossistpriserna och elmarknaderna misslyckas med att skapa tillräckliga investeringsincitament.

| (209) | Till följd av detta överväger en del avtalsparter att införa åtgärder för att säkerställa tillräcklig försörjningskapacitet, vanligen genom att bevilja stöd till producenterna för själva tillgången till produktionskapacitet (84). |
| --- | --- |

(209)

Till följd av detta överväger en del avtalsparter att införa åtgärder för att säkerställa tillräcklig försörjningskapacitet, vanligen genom att bevilja stöd till producenterna för själva tillgången till produktionskapacitet (84).

3.9.1   Mål av gemensamt intresse

| (210) | Åtgärder för tillräcklig produktionskapacitet kan utformas på en rad olika sätt, i form av investerings- och driftsstöd (varigenom man i princip ger stöd bara för åtagandet att vara tillgänglig för att leverera el), och kan ha olika mål. Åtgärderna kan till exempel inriktas på att lösa kortsiktiga problem som orsakas av brist på flexibel produktionskapacitet för att hantera snabba omsvängningar i den variabla vind- och solenergiproduktionen eller syfta till att fastställa ett mål för tillräcklig produktionskapacitet som avtalsparterna vill säkerställa oavsett kortsiktiga överväganden. |
| --- | --- |

(210)

Åtgärder för tillräcklig produktionskapacitet kan utformas på en rad olika sätt, i form av investerings- och driftsstöd (varigenom man i princip ger stöd bara för åtagandet att vara tillgänglig för att leverera el), och kan ha olika mål. Åtgärderna kan till exempel inriktas på att lösa kortsiktiga problem som orsakas av brist på flexibel produktionskapacitet för att hantera snabba omsvängningar i den variabla vind- och solenergiproduktionen eller syfta till att fastställa ett mål för tillräcklig produktionskapacitet som avtalsparterna vill säkerställa oavsett kortsiktiga överväganden.

| (211) | Stöd till tillräcklig försörjningskapacitet kan strida mot målet att fasa ut miljöskadliga subventioner, inbegripet till fossila bränslen. Avtalsparterna bör därför främst överväga alternativa sätt för att uppnå tillräcklig försörjningskapacitet som inte har en negativ inverkan på målet att fasa ut miljöskadliga eller ekonomiskt skadliga subventioner, till exempel genom att underlätta ledningen av efterfrågesidan och öka kapaciteten för sammanlänkning. |
| --- | --- |

(211)

Stöd till tillräcklig försörjningskapacitet kan strida mot målet att fasa ut miljöskadliga subventioner, inbegripet till fossila bränslen. Avtalsparterna bör därför främst överväga alternativa sätt för att uppnå tillräcklig försörjningskapacitet som inte har en negativ inverkan på målet att fasa ut miljöskadliga eller ekonomiskt skadliga subventioner, till exempel genom att underlätta ledningen av efterfrågesidan och öka kapaciteten för sammanlänkning.

| (212) | Det exakta syftet med åtgärden ska anges tydligt, inklusive när och var problemet med försörjningskapaciteten kan förväntas uppstå. Kartläggningen av ett problem som gäller tillräcklig försörjningskapacitet bör överensstämma med den bedömning av försörjningskapaciteten som regelbundet görs av det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el enligt lagstiftningen om den inre energimarknaden (85). |
| --- | --- |

(212)

Det exakta syftet med åtgärden ska anges tydligt, inklusive när och var problemet med försörjningskapaciteten kan förväntas uppstå. Kartläggningen av ett problem som gäller tillräcklig försörjningskapacitet bör överensstämma med den bedömning av försörjningskapaciteten som regelbundet görs av det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el enligt lagstiftningen om den inre energimarknaden (85).

3.9.2   Behov av statligt ingripande

| (213) | Karaktären hos och orsakerna till problemet med försörjningskapaciteten, och därmed behovet av statligt stöd för att säkerställa försörjningskapaciteten, ska noggrant analyseras och kvantifieras. Detta gäller till exempel brist på toppbelastningskapacitet eller säsongsmässig kapacitet eller högsta efterfrågenivå när den kortsiktiga grossistmarknaden inte kan tillgodose efterfrågan. Den mätenhet som används för kvantifiering bör beskrivas och beräkningsmetoden bör anges. |
| --- | --- |

(213)

Karaktären hos och orsakerna till problemet med försörjningskapaciteten, och därmed behovet av statligt stöd för att säkerställa försörjningskapaciteten, ska noggrant analyseras och kvantifieras. Detta gäller till exempel brist på toppbelastningskapacitet eller säsongsmässig kapacitet eller högsta efterfrågenivå när den kortsiktiga grossistmarknaden inte kan tillgodose efterfrågan. Den mätenhet som används för kvantifiering bör beskrivas och beräkningsmetoden bör anges.

| (214) | Avtalsparterna bör tydligt visa varför marknaden inte kan förväntas leverera tillräcklig produktionskapacitet i avsaknad av ett ingripande genom att ta hänsyn till pågående marknads- och teknikutveckling (86). |
| --- | --- |

(214)

Avtalsparterna bör tydligt visa varför marknaden inte kan förväntas leverera tillräcklig produktionskapacitet i avsaknad av ett ingripande genom att ta hänsyn till pågående marknads- och teknikutveckling (86).

| (215) | I sin bedömning kommer myndigheten bland annat och i tillämpliga fall att ta hänsyn till följande uppgifter som ska lämnas av avtalsparterna:






  a) | En bedömning av inverkan av variabel produktion, även av produktion som kommer från angränsande system. |
| --- | --- | --- |

(215)

I sin bedömning kommer myndigheten bland annat och i tillämpliga fall att ta hänsyn till följande uppgifter som ska lämnas av avtalsparterna:

a)

En bedömning av inverkan av variabel produktion, även av produktion som kommer från angränsande system.

| b) | En bedömning av inverkan av efterfrågesidans deltagande, inklusive en beskrivning av åtgärder för att uppmuntra styrning av efterfrågesidan (87). |
| --- | --- |

b)

En bedömning av inverkan av efterfrågesidans deltagande, inklusive en beskrivning av åtgärder för att uppmuntra styrning av efterfrågesidan (87).

| c) | En bedömning av befintliga eller eventuella framtida länkar, inklusive en beskrivning av projekt under konstruktion och planerade projekt. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av befintliga eller eventuella framtida länkar, inklusive en beskrivning av projekt under konstruktion och planerade projekt.

| d) | En bedömning av eventuella andra faktorer som kan orsaka eller förvärra problemet med försörjningskapaciteten, såsom lagstiftnings- eller marknadsmisslyckanden, till exempel tak för grossistpriser. |
| --- | --- |

d)

En bedömning av eventuella andra faktorer som kan orsaka eller förvärra problemet med försörjningskapaciteten, såsom lagstiftnings- eller marknadsmisslyckanden, till exempel tak för grossistpriser.

3.9.3   Lämplighet

| (216) | Stöd ska endast beviljas som en ren ersättning för den tillgänglighet som tillhandahålls av producenten, det vill säga åtagandet att vara tillgänglig för att leverera el och motsvarande kompensation för detta, till exempel i form av en ersättning per MW kapacitet som tillhandahålls. Stödet får inte omfatta ersättning för försäljning av el, det vill säga ersättning per såld MWh. |
| --- | --- |

(216)

Stöd ska endast beviljas som en ren ersättning för den tillgänglighet som tillhandahålls av producenten, det vill säga åtagandet att vara tillgänglig för att leverera el och motsvarande kompensation för detta, till exempel i form av en ersättning per MW kapacitet som tillhandahålls. Stödet får inte omfatta ersättning för försäljning av el, det vill säga ersättning per såld MWh.

| (217) | Åtgärden ska vara öppen för och på lämpligt sätt stimulera både befintliga och framtida producenter och aktörer som använder ersättningsbar teknik, såsom efterfrågerespons eller lagringslösningar. Stödet bör därför ges via en mekanism som möjliggör potentiellt olika leveranstider som motsvarar den tid som krävs för att förverkliga nya investeringar av nya producenter som använder olika teknik. Inom ramen för åtgärden bör man även beakta i vilken utsträckning sammanlänkningskapacitet kan bidra till att lösa eventuella problem med försörjningskapaciteten. |
| --- | --- |

(217)

Åtgärden ska vara öppen för och på lämpligt sätt stimulera både befintliga och framtida producenter och aktörer som använder ersättningsbar teknik, såsom efterfrågerespons eller lagringslösningar. Stödet bör därför ges via en mekanism som möjliggör potentiellt olika leveranstider som motsvarar den tid som krävs för att förverkliga nya investeringar av nya producenter som använder olika teknik. Inom ramen för åtgärden bör man även beakta i vilken utsträckning sammanlänkningskapacitet kan bidra till att lösa eventuella problem med försörjningskapaciteten.

3.9.4   Stimulanseffekt

| (218) | Stödets stimulanseffekt kommer att bedömas på grundval av de villkor som anges i avsnitt 3.2.4 i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(218)

Stödets stimulanseffekt kommer att bedömas på grundval av de villkor som anges i avsnitt 3.2.4 i dessa riktlinjer.

3.9.5   Proportionalitet

| (219) | Det totala stödbeloppet ska beräknas på ett sätt som leder till att stödmottagarnas vinster kan anses vara rimliga. |
| --- | --- |

(219)

Det totala stödbeloppet ska beräknas på ett sätt som leder till att stödmottagarnas vinster kan anses vara rimliga.

| (220) | Ett konkurrensutsatt anbudsförfarande utifrån klara, öppna och icke-diskriminerande kriterier som effektivt inriktas på det fastställda målet anses leda till rimliga intäkter under normala förhållanden. |
| --- | --- |

(220)

Ett konkurrensutsatt anbudsförfarande utifrån klara, öppna och icke-diskriminerande kriterier som effektivt inriktas på det fastställda målet anses leda till rimliga intäkter under normala förhållanden.

| (221) | Åtgärden bör ha mekanismer inbyggda för att se till att exceptionella vinster inte kan uppstå. |
| --- | --- |

(221)

Åtgärden bör ha mekanismer inbyggda för att se till att exceptionella vinster inte kan uppstå.

| (222) | Åtgärden bör vara utformad så att den garanterar att det pris som betalas för tillgänglighet automatiskt rör sig mot noll när den levererade kapacitetsnivån förväntas vara lämplig för att tillfredsställa den efterfrågade kapacitetsnivån. |
| --- | --- |

(222)

Åtgärden bör vara utformad så att den garanterar att det pris som betalas för tillgänglighet automatiskt rör sig mot noll när den levererade kapacitetsnivån förväntas vara lämplig för att tillfredsställa den efterfrågade kapacitetsnivån.

3.9.6   Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrens och handel

| (223) | Åtgärden bör vara utformad så att all kapacitet som på ett effektivt sätt kan bidra till att lösa problemet med försörjningskapaciteten kan delta i åtgärden, särskilt med hänsyn till följande faktorer:






  a) | Deltagande av producenter som använder olika teknik och av aktörer som erbjuder åtgärder med motsvarande teknisk prestanda, till exempel ledning av efterfrågesidan, sammanlänkning och lagring. Utan att det påverkar vad som anges i punkt 219 kan begränsningar av deltagandet endast motiveras på grundval av bristande teknisk prestanda jämfört med vad som krävs för att lösa problemet med försörjningskapaciteten. Dessutom ska åtgärden för försörjningskapacitet vara öppen för en eventuell aggregering av både utbud och efterfrågan. |
| --- | --- | --- |

(223)

Åtgärden bör vara utformad så att all kapacitet som på ett effektivt sätt kan bidra till att lösa problemet med försörjningskapaciteten kan delta i åtgärden, särskilt med hänsyn till följande faktorer:

a)

Deltagande av producenter som använder olika teknik och av aktörer som erbjuder åtgärder med motsvarande teknisk prestanda, till exempel ledning av efterfrågesidan, sammanlänkning och lagring. Utan att det påverkar vad som anges i punkt 219 kan begränsningar av deltagandet endast motiveras på grundval av bristande teknisk prestanda jämfört med vad som krävs för att lösa problemet med försörjningskapaciteten. Dessutom ska åtgärden för försörjningskapacitet vara öppen för en eventuell aggregering av både utbud och efterfrågan.

| b) | Aktörer från andra avtalsparter får delta om ett sådant deltagande är fysiskt möjligt framför allt i ett regionalt sammanhang, dvs. om kapaciteten fysiskt kan tillhandahållas till den avtalspart som genomför åtgärden och att skyldigheterna enligt åtgärden kan genomföras (88). |
| --- | --- |

b)

Aktörer från andra avtalsparter får delta om ett sådant deltagande är fysiskt möjligt framför allt i ett regionalt sammanhang, dvs. om kapaciteten fysiskt kan tillhandahållas till den avtalspart som genomför åtgärden och att skyldigheterna enligt åtgärden kan genomföras (88).

| c) | Tillräckligt många producenter måste delta för att det ska gå att fastställa ett konkurrenskraftigt pris på kapaciteten. |
| --- | --- |

c)

Tillräckligt många producenter måste delta för att det ska gå att fastställa ett konkurrenskraftigt pris på kapaciteten.

| d) | Negativa effekter på den inre marknaden ska undvikas, exempelvis till följd av exportbegränsningar, tak för grossistpriser, anbudsbegränsningar eller andra åtgärder som motverkar marknadskopplingens funktion, inklusive intradagsmarknader och balanserande marknader. |
| --- | --- |

d)

Negativa effekter på den inre marknaden ska undvikas, exempelvis till följd av exportbegränsningar, tak för grossistpriser, anbudsbegränsningar eller andra åtgärder som motverkar marknadskopplingens funktion, inklusive intradagsmarknader och balanserande marknader.

| (224) | Åtgärden






  a) | får inte minska incitamenten att investera i sammanlänkningskapacitet, |
| --- | --- | --- |

(224)

Åtgärden

a)

får inte minska incitamenten att investera i sammanlänkningskapacitet,

| b) | får inte motverka marknadskoppling, inbegripet balanserande marknader, |
| --- | --- |

b)

får inte motverka marknadskoppling, inbegripet balanserande marknader,

| c) | får inte motverka investeringsbeslut om produktion som fattades före åtgärden eller beslut av aktörer gällande den balanserande marknaden eller marknaden för anknutna tjänster, |
| --- | --- |

c)

får inte motverka investeringsbeslut om produktion som fattades före åtgärden eller beslut av aktörer gällande den balanserande marknaden eller marknaden för anknutna tjänster,

| d) | får inte stärka marknadsdominansen på ett otillbörligt sätt, och |
| --- | --- |

d)

får inte stärka marknadsdominansen på ett otillbörligt sätt, och

| e) | ska ge företräde åt koldioxidsnåla producenter i händelse av motsvarande tekniska och ekonomiska parametrar. |
| --- | --- |

e)

ska ge företräde åt koldioxidsnåla producenter i händelse av motsvarande tekniska och ekonomiska parametrar.

3.10   Stöd i form av system för handel med utsläppsrätter

| (225) | System för handel med utsläppsrätter kan inrättas för att minska utsläppen från förorenande ämnen, till exempel minska utsläppen av kväveoxider (89). Systemen kan inbegripa statligt stöd, särskilt när avtalsparterna beviljar tillstånd och utsläppsrätter under deras marknadsvärde. Om den totala mängden utsläppsrätter som en avtalspart beviljar är mindre än företagens väntade totala behov, blir den totala effekten på miljöskyddet positiv. Om de beviljade utsläppsrätterna inte täcker de enskilda företagens totala behov, måste företaget antingen minska sina föroreningar, varigenom det bidrar till att förbättra miljöskyddet, eller köpa fler utsläppsrätter på marknaden och därmed betala en kompensation för sina föroreningar. |
| --- | --- |

(225)

System för handel med utsläppsrätter kan inrättas för att minska utsläppen från förorenande ämnen, till exempel minska utsläppen av kväveoxider (89). Systemen kan inbegripa statligt stöd, särskilt när avtalsparterna beviljar tillstånd och utsläppsrätter under deras marknadsvärde. Om den totala mängden utsläppsrätter som en avtalspart beviljar är mindre än företagens väntade totala behov, blir den totala effekten på miljöskyddet positiv. Om de beviljade utsläppsrätterna inte täcker de enskilda företagens totala behov, måste företaget antingen minska sina föroreningar, varigenom det bidrar till att förbättra miljöskyddet, eller köpa fler utsläppsrätter på marknaden och därmed betala en kompensation för sina föroreningar.

| (226) | System för handel med utsläppsrätter anses vara förenliga med EES-avtalet om samtliga följande villkor är uppfyllda:






  a) | Ordningarna för handel med utsläppsrätter ska inrättas på ett sådant sätt att miljömål uppnås som går längre än de mål som är avsedda att uppnås på grundval av unionsnormer som är obligatoriska för de berörda företagen. |
| --- | --- | --- |

(226)

System för handel med utsläppsrätter anses vara förenliga med EES-avtalet om samtliga följande villkor är uppfyllda:

a)

Ordningarna för handel med utsläppsrätter ska inrättas på ett sådant sätt att miljömål uppnås som går längre än de mål som är avsedda att uppnås på grundval av unionsnormer som är obligatoriska för de berörda företagen.

| b) | Tilldelningen ska ske på ett öppet sätt och grunda sig på objektiva kriterier och uppgiftskällor av den högsta kvalitet som står till buds, och den totala mängden utsläppsrätter eller tillstånd som beviljas ett företag till ett pris under marknadsvärdet får inte vara större än företagets beräknade förväntade behov i en situation utan system för handel med utsläppsrätter. |
| --- | --- |

b)

Tilldelningen ska ske på ett öppet sätt och grunda sig på objektiva kriterier och uppgiftskällor av den högsta kvalitet som står till buds, och den totala mängden utsläppsrätter eller tillstånd som beviljas ett företag till ett pris under marknadsvärdet får inte vara större än företagets beräknade förväntade behov i en situation utan system för handel med utsläppsrätter.

| c) | Tilldelningsmetoden får inte gynna vissa företag eller vissa sektorer, om det inte är motiverat på grund av ordningens egen miljölogik eller om sådana regler är nödvändiga med tanke på förenligheten med annan miljöpolitik. |
| --- | --- |

c)

Tilldelningsmetoden får inte gynna vissa företag eller vissa sektorer, om det inte är motiverat på grund av ordningens egen miljölogik eller om sådana regler är nödvändiga med tanke på förenligheten med annan miljöpolitik.

| d) | Nya aktörer i ska princip inte tilldelas utsläppsrätter eller tillstånd på förmånligare villkor än befintliga företag som är verksamma på samma marknad. Om befintliga anläggningar ges en större tilldelning än nya aktörer, får detta inte leda till onödiga inträdeshinder. |
| --- | --- |

d)

Nya aktörer i ska princip inte tilldelas utsläppsrätter eller tillstånd på förmånligare villkor än befintliga företag som är verksamma på samma marknad. Om befintliga anläggningar ges en större tilldelning än nya aktörer, får detta inte leda till onödiga inträdeshinder.

| (227) | Myndigheten kommer att bedöma om det statliga stödet i ett system för handel med utsläppsrätter är nödvändigt och proportionellt utifrån följande kriterier:






  a) | Valet av stödmottagare måste grunda sig på objektiva och öppna kriterier och stödet beviljas i princip på samma sätt för alla konkurrenter inom samma sektor om de befinner sig i en liknande faktisk situation. |
| --- | --- | --- |

(227)

Myndigheten kommer att bedöma om det statliga stödet i ett system för handel med utsläppsrätter är nödvändigt och proportionellt utifrån följande kriterier:

a)

Valet av stödmottagare måste grunda sig på objektiva och öppna kriterier och stödet beviljas i princip på samma sätt för alla konkurrenter inom samma sektor om de befinner sig i en liknande faktisk situation.

| b) | En fullständig utauktionering måste leda till en väsentlig ökning av produktionskostnaderna för varje sektor eller kategori av enskilda stödmottagare. |
| --- | --- |

b)

En fullständig utauktionering måste leda till en väsentlig ökning av produktionskostnaderna för varje sektor eller kategori av enskilda stödmottagare.

| c) | Den väsentliga ökningen av produktionskostnaderna kan inte föras över på kunderna utan att det leder till en betydande minskning av försäljningen. Analysen kan komma att göras på grundval av uppskattningar av elasticiteten när det gäller produktpriserna inom den berörda sektorn, tillsammans med andra faktorer. För att bedöma om inte den kostnadsökning som systemet för handel med utsläppsrätter orsakar skulle kunna föras över på kunderna, kan uppskattningar av utebliven försäljning och dess inverkan på företagets lönsamhet användas. |
| --- | --- |

c)

Den väsentliga ökningen av produktionskostnaderna kan inte föras över på kunderna utan att det leder till en betydande minskning av försäljningen. Analysen kan komma att göras på grundval av uppskattningar av elasticiteten när det gäller produktpriserna inom den berörda sektorn, tillsammans med andra faktorer. För att bedöma om inte den kostnadsökning som systemet för handel med utsläppsrätter orsakar skulle kunna föras över på kunderna, kan uppskattningar av utebliven försäljning och dess inverkan på företagets lönsamhet användas.

| d) | Enskilda företag inom sektorn bör inte ha möjlighet att minska utsläppsnivåerna i syfte att göra priset på certifikaten mer överkomligt. Att konsumtionen inte kan minskas kan visas med de utsläppsnivåer som uppnås med hjälp av den bästa tekniken inom EES och med dessa nivåer som riktmärke. Företag som når upp till den högsta tekniska nivån kan som mest beviljas utsläppstillstånd som motsvarar ökningen av produktionskostnaderna inom ramen för det system för handel med utsläppsrätter som använder den bästa tekniken, och dessa produktionskostnader kan inte föras över på kunderna. Ett företag som presterar sämre i miljöhänseende får mindre utsläppstillstånd i proportion till sina miljöresultat. |
| --- | --- |

d)

Enskilda företag inom sektorn bör inte ha möjlighet att minska utsläppsnivåerna i syfte att göra priset på certifikaten mer överkomligt. Att konsumtionen inte kan minskas kan visas med de utsläppsnivåer som uppnås med hjälp av den bästa tekniken inom EES och med dessa nivåer som riktmärke. Företag som når upp till den högsta tekniska nivån kan som mest beviljas utsläppstillstånd som motsvarar ökningen av produktionskostnaderna inom ramen för det system för handel med utsläppsrätter som använder den bästa tekniken, och dessa produktionskostnader kan inte föras över på kunderna. Ett företag som presterar sämre i miljöhänseende får mindre utsläppstillstånd i proportion till sina miljöresultat.

3.11   Stöd för omlokalisering av företag

| (228) | Syftet med investeringsstödet för omlokalisering av företag är att åstadkomma individuell stimulans till att minska de negativa externa effekterna genom att omlokalisera företag som orsakar stora föroreningar till områden där de skadliga effekterna av sådana föroreningar blir mindre, vilket leder till lägre externa kostnader. Stöd kan därför vara motiverat om omlokaliseringen görs av miljöskäl, men man bör undvika att stöd beviljas för omlokalisering i något annat syfte. |
| --- | --- |

(228)

Syftet med investeringsstödet för omlokalisering av företag är att åstadkomma individuell stimulans till att minska de negativa externa effekterna genom att omlokalisera företag som orsakar stora föroreningar till områden där de skadliga effekterna av sådana föroreningar blir mindre, vilket leder till lägre externa kostnader. Stöd kan därför vara motiverat om omlokaliseringen görs av miljöskäl, men man bör undvika att stöd beviljas för omlokalisering i något annat syfte.

| (229) | Investeringsstöd för omlokalisering av företag till nya platser av miljöskyddshänsyn anses vara förenligt med EES-avtalets funktion om de villkor som anges i avsnitten 3.2.4 och 3.2.7, liksom samtliga följande villkor, är uppfyllda:






  a) | Omlokaliseringen ska motiveras av miljöskyddsskäl eller förebyggande skäl och ska ha förordnats genom ett administrativt eller rättsligt beslut av en behörig myndighet eller ha avtalats mellan företaget och den behöriga myndigheten. |
| --- | --- | --- |

(229)

Investeringsstöd för omlokalisering av företag till nya platser av miljöskyddshänsyn anses vara förenligt med EES-avtalets funktion om de villkor som anges i avsnitten 3.2.4 och 3.2.7, liksom samtliga följande villkor, är uppfyllda:

a)

Omlokaliseringen ska motiveras av miljöskyddsskäl eller förebyggande skäl och ska ha förordnats genom ett administrativt eller rättsligt beslut av en behörig myndighet eller ha avtalats mellan företaget och den behöriga myndigheten.

| b) | Företaget ska uppfylla de strängaste tillämpbara miljönormerna i den region dit omlokaliseringen sker. |
| --- | --- |

b)

Företaget ska uppfylla de strängaste tillämpbara miljönormerna i den region dit omlokaliseringen sker.

| (230) | Stödmottagaren kan utgöras av






  a) | ett företag etablerat i ett stadsområde eller särskilt bevarandeområde som utsetts enligt rådets direktiv 92/43/EEG (90), som lagenligt bedriver (det vill säga uppfyller alla rättsliga krav inbegripet tillämpbara miljönormer) en verksamhet som orsakar stora utsläpp och som, på grund av sitt läge, måste flytta från sin etableringsort till ett lämpligare område, eller |
| --- | --- | --- |

(230)

Stödmottagaren kan utgöras av

a)

ett företag etablerat i ett stadsområde eller särskilt bevarandeområde som utsetts enligt rådets direktiv 92/43/EEG (90), som lagenligt bedriver (det vill säga uppfyller alla rättsliga krav inbegripet tillämpbara miljönormer) en verksamhet som orsakar stora utsläpp och som, på grund av sitt läge, måste flytta från sin etableringsort till ett lämpligare område, eller

| b) | ett företag eller en anläggning som omfattas av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/18/EU (91) (nedan kallat Seveso III-direktivet). |
| --- | --- |

b)

ett företag eller en anläggning som omfattas av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/18/EU (91) (nedan kallat Seveso III-direktivet).

| (231) | För att fastställa beloppet för stödberättigande kostnader i samband med omlokaliseringsstöd kommer myndigheten att särskilt beakta följande:






  a) | Följande vinster:






  i) | Vinsten av försäljningen eller uthyrningen av den övergivna anläggningen eller marken. |
| --- | --- | --- | --- |

(231)

För att fastställa beloppet för stödberättigande kostnader i samband med omlokaliseringsstöd kommer myndigheten att särskilt beakta följande:

a)

Följande vinster:

i)

Vinsten av försäljningen eller uthyrningen av den övergivna anläggningen eller marken.

| ii) | Ersättning som betalats vid expropriation. |
| --- | --- |

ii)

Ersättning som betalats vid expropriation.

| iii) | Övriga vinster som är förenade med överföringen av anläggningen, bland annat vinster beroende på att den teknik som används förbättras i samband med överföringen samt den bokföringsmässiga vinsten av att anläggningarna används på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

iii)

Övriga vinster som är förenade med överföringen av anläggningen, bland annat vinster beroende på att den teknik som används förbättras i samband med överföringen samt den bokföringsmässiga vinsten av att anläggningarna används på ett bättre sätt.

| iv) | Investeringar som avser en eventuell kapacitetsökning. |
| --- | --- |

iv)

Investeringar som avser en eventuell kapacitetsökning.

| b) | Följande kostnader:






  i) | Kostnader med anknytning till markförvärv eller uppbyggnad eller förvärv av en ny anläggning med samma kapacitet som den anläggning som lämnas. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande kostnader:

i)

Kostnader med anknytning till markförvärv eller uppbyggnad eller förvärv av en ny anläggning med samma kapacitet som den anläggning som lämnas.

| ii) | Eventuella sanktioner som åläggs företaget för att ha sagt upp avtalet om hyra av mark eller byggnader, om omlokaliseringen genomförs för att följa ett administrativt eller rättsligt beslut. |
| --- | --- |

ii)

Eventuella sanktioner som åläggs företaget för att ha sagt upp avtalet om hyra av mark eller byggnader, om omlokaliseringen genomförs för att följa ett administrativt eller rättsligt beslut.

| (232) | Stödnivåerna fastställs i bilaga 1. |
| --- | --- |

(232)

Stödnivåerna fastställs i bilaga 1.

4.   Utvärdering

| (233) | För att ytterligare säkerställa att snedvridningen av konkurrensen begränsas, får myndigheten kräva att vissa stödordningar omfattas av en tidsbegränsning (normalt fyra år eller mindre) och av den utvärdering som anges i punkt 23. Utvärderingar kommer att genomföras för stödordningar där den potentiella snedvridningen är särskilt stor, dvs. som kan riskera att begränsa konkurrensen märkbart, om genomförandet av dessa stödordningar inte granskas i god tid. |
| --- | --- |

(233)

För att ytterligare säkerställa att snedvridningen av konkurrensen begränsas, får myndigheten kräva att vissa stödordningar omfattas av en tidsbegränsning (normalt fyra år eller mindre) och av den utvärdering som anges i punkt 23. Utvärderingar kommer att genomföras för stödordningar där den potentiella snedvridningen är särskilt stor, dvs. som kan riskera att begränsa konkurrensen märkbart, om genomförandet av dessa stödordningar inte granskas i god tid.

| (234) | Med hänsyn till syftet med stödordningen och för att inte lägga en oproportionerligt stor börda på avtalsparterna och på mindre stödprojekt gäller detta endast för stödordningar med stor stödbudget, när dessa är av nydanande karaktär eller kan innebära betydande förändringar när det gäller marknader, teknik eller lagstiftning. Utvärderingen måste utföras av en oberoende expert från den stödbeviljande myndigheten på grundval av en gemensam metod som tillhandahålls av myndigheten. Den måste offentliggöras. Avtalsparten måste tillsammans med stödordningen anmäla ett förslag till utvärderingsplan, som kommer att ingå i myndighetens bedömning av stödordningen. |
| --- | --- |

(234)

Med hänsyn till syftet med stödordningen och för att inte lägga en oproportionerligt stor börda på avtalsparterna och på mindre stödprojekt gäller detta endast för stödordningar med stor stödbudget, när dessa är av nydanande karaktär eller kan innebära betydande förändringar när det gäller marknader, teknik eller lagstiftning. Utvärderingen måste utföras av en oberoende expert från den stödbeviljande myndigheten på grundval av en gemensam metod som tillhandahålls av myndigheten. Den måste offentliggöras. Avtalsparten måste tillsammans med stödordningen anmäla ett förslag till utvärderingsplan, som kommer att ingå i myndighetens bedömning av stödordningen.

| (235) | När det gäller stödordningar som faller utanför tillämpningsområdet för den allmänna gruppundantagsförordningen enbart på grund av sin stora budget kommer myndigheten att bedöma förenligheten med den inre marknaden för stödordningen, med undantag för utvärderingsplanen, på grundval av de kriterier som fastställs i den förordningen i stället för i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(235)

När det gäller stödordningar som faller utanför tillämpningsområdet för den allmänna gruppundantagsförordningen enbart på grund av sin stora budget kommer myndigheten att bedöma förenligheten med den inre marknaden för stödordningen, med undantag för utvärderingsplanen, på grundval av de kriterier som fastställs i den förordningen i stället för i dessa riktlinjer.

| (236) | Utvärderingen ska lämnas in till myndigheten i god tid så att det går att bedöma om stödordningen kan förlängas och under alla omständigheter när stödordningen löper ut. Den närmare omfattningen av och formerna för varje utvärdering kommer att fastställas i beslutet om godkännande av stödordningen. Eventuella efterföljande stödåtgärder med ett liknande syfte (inbegripet eventuella ändringar av de stödordningar som anges i punkt 235) måste ta hänsyn till utvärderingsresultat. |
| --- | --- |

(236)

Utvärderingen ska lämnas in till myndigheten i god tid så att det går att bedöma om stödordningen kan förlängas och under alla omständigheter när stödordningen löper ut. Den närmare omfattningen av och formerna för varje utvärdering kommer att fastställas i beslutet om godkännande av stödordningen. Eventuella efterföljande stödåtgärder med ett liknande syfte (inbegripet eventuella ändringar av de stödordningar som anges i punkt 235) måste ta hänsyn till utvärderingsresultat.

5.   Tillämpning

| (237) | Dessa riktlinjer ska tillämpas från den dag de antas och ska ersätta de riktlinjer för statligt stöd för miljöskydd som offentliggjordes den 10 juni 2010 (92). De ska tillämpas till och med den 31 december 2020. |
| --- | --- |

(237)

Dessa riktlinjer ska tillämpas från den dag de antas och ska ersätta de riktlinjer för statligt stöd för miljöskydd som offentliggjordes den 10 juni 2010 (92). De ska tillämpas till och med den 31 december 2020.

| (238) | Myndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer på alla anmälda stödåtgärder som den ska fatta beslut om efter det att riktlinjerna börjat gälla, även om projekten anmälts före det datumet. Individuella stöd som beviljats enligt godkända stödordningar och meddelats myndigheten i enlighet med ett krav på individuell anmälan av sådant stöd kommer emellertid att bedömas enligt de riktlinjer som gäller för den godkända stödordning som det individuella stödet grundar sig på. |
| --- | --- |

(238)

Myndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer på alla anmälda stödåtgärder som den ska fatta beslut om efter det att riktlinjerna börjat gälla, även om projekten anmälts före det datumet. Individuella stöd som beviljats enligt godkända stödordningar och meddelats myndigheten i enlighet med ett krav på individuell anmälan av sådant stöd kommer emellertid att bedömas enligt de riktlinjer som gäller för den godkända stödordning som det individuella stödet grundar sig på.

| (239) | Olagligt miljö- eller energistöd kommer att bedömas enligt de regler som var tillämpliga det datum då stödet beviljades i enlighet med myndighetens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (93) med följande undantag:
  Olagligt stöd i form av nedsättning av finansieringsstödet för energi från förnybara källor kommer att bedömas i enlighet med bestämmelserna i avsnitten 3.7.2 och 3.7.3.
  Från och med den 1 januari 2011 ska den anpassningsplan som avses i punkt 185 också föreskriva en successiv tillämpning av kriterierna i avsnitt 3.7.2 och av det egna bidrag som avses i punkt 193. Före detta datum anser myndigheten att allt stöd som beviljats i form av nedsättningar av finansieringsstödet för el från förnybara energikällor kan förklaras förenligt med EES-avtalets funktion (94). |
| --- | --- |

(239)

Olagligt miljö- eller energistöd kommer att bedömas enligt de regler som var tillämpliga det datum då stödet beviljades i enlighet med myndighetens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (93) med följande undantag:

Olagligt stöd i form av nedsättning av finansieringsstödet för energi från förnybara källor kommer att bedömas i enlighet med bestämmelserna i avsnitten 3.7.2 och 3.7.3.

Från och med den 1 januari 2011 ska den anpassningsplan som avses i punkt 185 också föreskriva en successiv tillämpning av kriterierna i avsnitt 3.7.2 och av det egna bidrag som avses i punkt 193. Före detta datum anser myndigheten att allt stöd som beviljats i form av nedsättningar av finansieringsstödet för el från förnybara energikällor kan förklaras förenligt med EES-avtalets funktion (94).

| (240) | Individuellt stöd som beviljas enligt en olaglig stödordning kommer att bedömas enligt de riktlinjer som gällde för den lagstridiga stödordningen vid den tidpunkt då det individuella stödet beviljades. Om mottagaren av ett sådant individuellt stöd har mottagit en bekräftelse från en avtalspart om att den kommer att erhålla driftsstöd till stöd för energi från förnybara källor och kraftvärme enligt en olaglig stödordning under en på förhand fastställd period, kan ett sådant stöd beviljas för hela perioden enligt de villkor som angavs i stödordningen vid tidpunkten för bekräftelsen, förutsatt att stödet är förenligt med de regler som gällde vid tidpunkten för bekräftelsen. |
| --- | --- |

(240)

Individuellt stöd som beviljas enligt en olaglig stödordning kommer att bedömas enligt de riktlinjer som gällde för den lagstridiga stödordningen vid den tidpunkt då det individuella stödet beviljades. Om mottagaren av ett sådant individuellt stöd har mottagit en bekräftelse från en avtalspart om att den kommer att erhålla driftsstöd till stöd för energi från förnybara källor och kraftvärme enligt en olaglig stödordning under en på förhand fastställd period, kan ett sådant stöd beviljas för hela perioden enligt de villkor som angavs i stödordningen vid tidpunkten för bekräftelsen, förutsatt att stödet är förenligt med de regler som gällde vid tidpunkten för bekräftelsen.

| (241) | Mot bakgrund av artikel 62.1 i EES-avtalet föreslår myndigheten härmed för avtalsparterna följande lämpliga åtgärder när det gäller deras respektive befintliga miljöstöd- eller energistödordningar:
  Avtalsparterna bör vid behov ändra dessa ordningar i enlighet med dessa riktlinjer senast den 1 januari 2016, med följande undantag:






  — | Vid behov behöver befintliga stödordningar enligt artikel 1.1 i del I i protokoll 3 (95) avseende driftsstöd till energi från förnybara källor och kraftvärme anpassas till dessa riktlinjer först när medlemsstaterna förlänger sina befintliga stödordningar, är tvungna att anmäla dem på nytt efter det att 10-årsperioden löpt ut eller efter det att giltigheten för myndighetens beslut löpt ut eller när de ändrar (96) dem. |
| --- | --- | --- |

(241)

Mot bakgrund av artikel 62.1 i EES-avtalet föreslår myndigheten härmed för avtalsparterna följande lämpliga åtgärder när det gäller deras respektive befintliga miljöstöd- eller energistödordningar:

Avtalsparterna bör vid behov ändra dessa ordningar i enlighet med dessa riktlinjer senast den 1 januari 2016, med följande undantag:

—

Vid behov behöver befintliga stödordningar enligt artikel 1.1 i del I i protokoll 3 (95) avseende driftsstöd till energi från förnybara källor och kraftvärme anpassas till dessa riktlinjer först när medlemsstaterna förlänger sina befintliga stödordningar, är tvungna att anmäla dem på nytt efter det att 10-årsperioden löpt ut eller efter det att giltigheten för myndighetens beslut löpt ut eller när de ändrar (96) dem.

| — | Om en stödmottagare har fått bekräftelse från en avtalspart att mottagaren kommer att få statligt stöd enligt en stödordning under en i förväg fastställd period, får sådant stöd beviljas för hela perioden enligt de villkor som fastställs i ordningen vid tidpunkten för bekräftelsen. |
| --- | --- |

—

Om en stödmottagare har fått bekräftelse från en avtalspart att mottagaren kommer att få statligt stöd enligt en stödordning under en i förväg fastställd period, får sådant stöd beviljas för hela perioden enligt de villkor som fastställs i ordningen vid tidpunkten för bekräftelsen.

| (242) | Avtalsparterna uppmanas att lämna sitt uttryckliga och ovillkorliga samtycke till de föreslagna lämpliga åtgärderna inom två månader från den dag då dessa riktlinjer offentliggörs på myndighetens webbplats (97). Om svar uteblir, kommer myndigheten att anta att avtalsparten i fråga inte samtycker till de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

(242)

Avtalsparterna uppmanas att lämna sitt uttryckliga och ovillkorliga samtycke till de föreslagna lämpliga åtgärderna inom två månader från den dag då dessa riktlinjer offentliggörs på myndighetens webbplats (97). Om svar uteblir, kommer myndigheten att anta att avtalsparten i fråga inte samtycker till de föreslagna åtgärderna.

6.   Rapportering och övervakning

| (243) | I enlighet med protokoll 3 måste avtalsparterna lämna in årliga rapporter till myndigheten. |
| --- | --- |

(243)

I enlighet med protokoll 3 måste avtalsparterna lämna in årliga rapporter till myndigheten.

| (244) | Avtalsparterna måste säkerställa att detaljerade register upprättas över alla åtgärder som innebär ett beviljande av stöd. Dessa register måste innehålla all den information som krävs för att man ska kunna fastställa att de tillämpliga villkoren rörande stödberättigande kostnader och högsta tillåtna stödnivåer har iakttagits. Registren måste bevaras i 10 år från och med den dag då stödet beviljades och på begäran göras tillgängliga för myndigheten. |
| --- | --- |

(244)

Avtalsparterna måste säkerställa att detaljerade register upprättas över alla åtgärder som innebär ett beviljande av stöd. Dessa register måste innehålla all den information som krävs för att man ska kunna fastställa att de tillämpliga villkoren rörande stödberättigande kostnader och högsta tillåtna stödnivåer har iakttagits. Registren måste bevaras i 10 år från och med den dag då stödet beviljades och på begäran göras tillgängliga för myndigheten.

7.   Översyn

| (245) | Myndigheten kan när som helst besluta att se över eller ändra dessa riktlinjer om det skulle vara nödvändigt av konkurrenspolitiska eller andra EES-politiska skäl eller av hänsyn till internationella åtaganden. |
| --- | --- |

(245)

Myndigheten kan när som helst besluta att se över eller ändra dessa riktlinjer om det skulle vara nödvändigt av konkurrenspolitiska eller andra EES-politiska skäl eller av hänsyn till internationella åtaganden.

---

(1)  Dessa riktlinjer motsvarar Europeiska kommissionens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi 2014–2010 som antogs den 9 april 2014 (EUT C 200, 28.6.2014, s. 1).

(2)  COM(2010) 2020 final, 3.3.2010.

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (EUT L 140, 5.6.2009, s. 136) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16), införlivad i punkt 41 i bilaga IV till EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 162/2011 (EUT L 76, 15.3.2012, s. 49 och EES-supplement nr 15, 15.3.2012, s. 56).

(4)  COM(2011) 21, 26.1.2011.

(5)  COM(2011) 571 final, 20.9.2011.

(6)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En klimat- och energipolitisk ram för perioden 2020–2030 (COM(2014) 15 final, 22.1.2014).

(7)  I Europeiska rådets slutsatser av den 23 maj 2013 bekräftades behovet av att fasa ut miljömässigt eller ekonomiskt skadliga subventioner, bland annat för fossila bränslen, i syfte att underlätta investeringar i ny och intelligent energiinfrastruktur.

(8)  Viss lagstiftning om inrättande av sådana unionsnormer är till exempel inte införlivad i EES-avtalet. EU-lagstiftningen om skatteharmonisering faller dessutom som sådan utanför tillämpningsområdet för EES-avtalet.

(9)  Rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (EUT L 283, 31.10.2003, s. 51) har till exempel inte införlivats av Eftaländerna.

(10)  COM(2012) 209, 8.5.2012.

(11)  I synnerhet saknar dessa riktlinjer inverkan på riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag (antagna genom Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 788/08/KOL [EUT L 105, 21.4.2011, s. 32]). Järnvägsriktlinjerna lämnar utrymme för andra former av stöd, inbegripet stöd för att minska järnvägstransporters externa kostnader. Sådant stöd omfattas av avsnitt 6.3 i järnvägsriktlinjerna och syftar till att man ska beakta att järnvägstransporter gör det möjligt att undvika externa kostnader i förhållande till konkurrerande transportsätt. Förutsatt att samtliga villkor i avsnitt 6.3 i järnvägsriktlinjerna uppfylls och förutsatt att stödet beviljas på ett icke-diskriminerande sätt, får avtalsparterna bevilja stöd för att minska de externa kostnaderna.

(12)  Miljöstöd är vanligtvis mindre snedvridande och mer effektivt om det beviljas till konsumenter/användare av miljövänliga produkter i stället för till producenter/tillverkare av miljövänliga produkter. Användning av miljömärkning och miljöpåståenden på produkter kan vara ett annat sätt att möjliggöra för konsumenter/användare att göra välgrundade köpbeslut och att öka efterfrågan på miljövänliga produkter. När kraftfulla miljömärkningar och sanningsenliga miljöpåståenden är väl utformade, erkända, betrodda och förstås och upplevs som relevanta av konsumenterna kan dessa utgöra ett kraftfullt redskap för att vägleda och forma (konsumenters) beteende i riktning mot mer miljövänliga val. Användning av ett märknings-/certifieringssystem med tydliga kriterier, som omfattas av extern kontroll (av tredje part), kommer att bli ett av de effektivaste sätten för företag att visa för konsumenter och intressenter att de lever upp till högt ställda miljökrav. Mot bakgrund av detta införlivar inte myndigheten några särskilda regler beträffande utformning och tillverkning av miljövänliga produkter inom ramen för dessa riktlinjer.

(13)  Antaget genom Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 262/02/KOL (EUT L 139, 25.5.2006, s. 1).

(14)  Riktlinjerna föreskriver en bonus för sådana projekt inom miljöinnovation som utgör mycket miljövänliga och mycket innovativa investeringar.

(15)  Antagna genom Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 271/14/KOL.

(16)  Detta stöd kan behandlas enligt reglerna om stöd av allmänt ekonomiskt intresse, se ärendena SA.31243 (2012/N) och NN8/2009.

(17)  Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter, antagna genom Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 305/04/KOL (EUT L 107, 28.4.2005, s. 28).

(18)  Se i detta hänseende de förenade målen T-244/93 och T-486/93 TWD Textilwerke Deggendorf GmbH mot Europeiska kommissionen, REG 1995, s. II-2265.

(19)  Normer eller mål som fastställts på unionsnivå och som är bindande för avtalsparterna men inte för enskilda företag anses följaktligen inte vara unionsnormer.

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

(21)  Hållbarhetskriterierna gäller även flytande biobränslen i enlighet med direktiv 2009/28/EG.

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

(23)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36. Myndighetens riktlinjer för statligt stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag (SMF), som antogs genom Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 94/06/KOL (EUT L 36, 5.2.2009, s. 62), innehåller den definition som anges i kommissionens rekommendation.

(24)  Rådets rekommendation 75/436/Euratom, EKSG, EEG av den 3 mars 1975 om beräkning av kostnader och om offentliga myndigheters intervention i miljöfrågor (EGT L 194, 25.7.1975, s. 1).

(25)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el (EUT L 211, 14.8.2009, s. 55).

(26)  EUT C 209, 23.7.2013, s. 1. Antagen genom Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 407/13/KOL (EUT L 166, 5.6.2014, s. 44).

(27)  För beräkningen av kapacitetsgränsen måste den totala kapacitet per enhet som är stödberättigande beaktas för varje projekt.

(28)  COM(2012) 209 final, 8.5.2012.

(29)  Se mål C-156/98, Tyskland mot kommissionen, REG 2000, s. I-6857, punkt 78 och mål C-333/07, Régie Networks mot Rhone Alpes Bourgogne, REG 2008, s. I-10807, punkterna 94–116. På energiområdet, se även förenade målen C-128/03 och C-129/03 AEM och AEM Torino, REG 2005, s. I-2861, punkterna 38–51.

(30)  Mål C-206/06 Essent, REG 2008, s. I-5497, punkterna 40–59. När det gäller tillämpningen av motsvarande bestämmelser i unionslagstiftningen rörande ordningar för handel med utsläppsrätter, se kommissionens beslut C(2009)7085 av den 17 september 2009, statligt stöd N 437/09 – Stödordning för främjande av produktion av kraftvärmeproduktion i Rumänien (EUT C 31, 9.2.2010, s. 8), skälen 63–65.

(31)  COM(2011) 112 final Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle, COM(2011) 571 final, Färdplan för ett resurseffektivt Europa.

(32)  COM(2010) 639 final, Energi 2020-meddelandet.

(33)  Begreppet marknadsmisslyckande avser situationer där det är osannolikt att marknader, när de fått sköta sig själva, producerar effektiva resultat.

(34)  Typiska exempel på positiva externa effekter är åtgärder för att ytterligare förbättra naturskydd eller skydd av biologisk mångfald, för att tillhandahålla ekosystemtjänster eller externa effekter till följd av allmän utbildning.

(35)  Myndigheten anser särskilt att stöd till förorenade platser endast kan beviljas när förorenaren – dvs. den person som är ansvarig enligt den tillämpliga lagstiftningen hos varje avtalspart och utan att det påverkar direktivet om miljöansvar (Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (EUT L 143, 30.4.2004, s. 56), införlivat i punkt 1 i i bilaga XX till EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 17/2009 [EUT L 73, 19.3.2009, s. 55 och EES-supplement nr 16, 19.3.2009, s. 25]) och andra relevanta EES-bestämmelser på detta område – inte kan identifieras eller inte kan hållas rättsligt ansvarig för att finansiera saneringen enligt principen att ”förorenaren betalar”.

(36)  Om osäkerheten kring den framtida utvecklingen av kostnader och intäkter är stor och om det råder stark informationsasymmetri, kan myndigheterna även använda modeller för ersättningen som inte helt och hållet bygger på reglering på förhand utan snarare på en medelväg av reglering på förhand och i efterhand (t.ex. genom en balanserad fördelning av oförutsedda vinster).

(37)  Produktionsfördelar som inverkar negativt på stimulanseffekten är ökad kapacitet, produktivitet, effektivitet eller kvalitet. Andra fördelar kan ha samband med produktprofilen eller märkning av produktionsmetoder som kan inverka negativt på stimulanseffekten, särskilt på marknader där det finns konkurrenstryck att upprätthålla en hög nivå på miljöskyddet.

(38)  Nettonuvärdet av ett projekt är skillnaden mellan de positiva och negativa kassaflödena under investeringens livstid diskonterade till deras nuvarande värde (vanligtvis med hjälp av kapitalkostnaden), det vill säga den normala avkastning som det berörda företaget tillämpar vid andra investeringsprojekt av liknande slag. Om detta riktmärke inte finns tillgängligt, kan företagets kapitalkostnader som helhet eller den avkastning som är vanligt förekommande inom den berörda branschen användas för detta ändamål.

(39)  Internräntan baseras inte på bokföringsintäkter under ett visst år, utan bygger på de framtida kassaflöden som investeraren förväntar sig att få in under investeringens hela livstid. Den definieras som den diskonteringsränta för vilken nettonuvärdet av en ström av kassaflöden är lika med noll.

(40)  Vissa slags fördelar, såsom en ”miljövänlig profil” som förstärks genom en miljöinvestering är till exempel svåra att mäta.

(41)  För åtgärder som gäller sanering av förorenade områden är de stödberättigade kostnaderna lika med kostnaderna för saneringsarbetet efter det att värdestegringen för marken dragits av (se bilaga 2).

(42)  Med en tekniskt jämförbar investering avses en investering med samma produktionskapacitet och alla övriga tekniska egenskaper (utom de som direkt sammanhänger med den extra investeringen för att nå det avsedda målet).

(43)  Dessutom måste en sådan referensinvestering ur affärssynpunkt vara ett trovärdigt alternativ till den investering som bedöms.

(44)  Avtalsparterna kan visa att det är fråga om en nyhet, t.ex. med hjälp av en exakt beskrivning av innovationen och av marknadsvillkoren för att lansera eller sprida den, där den jämförs med den senaste process- eller organisationsteknik som i allmänhet används av andra företag inom samma bransch.

(45)  Om kvantitativa parametrar kan användas för att jämföra miljöinnovativ verksamhet med normal verksamhet som inte är innovativ, avses med ”betydligt större” att den marginella förbättring som kan förväntas av miljöinnovativ verksamhet i form av minskade miljörisker eller föroreningar eller förbättrad energi- eller resurseffektivitet bör vara minst dubbelt så stor som den marginella förbättring som kan förväntas till följd av den allmänna utvecklingen av jämförbar verksamhet som inte är innovativ.

Om det föreslagna tillvägagångssättet inte lämpar sig i ett visst fall, eller om ingen kvantitativ jämförelse är möjlig, ska ansökan om statligt stöd innehålla en detaljerad beskrivning av den metod som används för att bedöma detta kriterium, för att garantera ett tillvägagångssätt som kan jämföras med den föreslagna metoden.

(46)  Avtalsparten ska kunna påvisa denna risk t.ex. med hjälp av följande faktorer: kostnaderna i förhållande till företagets omsättning, hur lång tid som krävs för utvecklingen, väntade fördelar med miljöinnovationen jämfört med kostnaderna och sannolikheten för ett misslyckande.

(47)  Under sådana förhållanden kan man anta att de respektive anbuden återspeglar alla tänkbara fördelar som kan bli följden av den extra investeringen.

(48)  Om stöd för särskilda ändamål beviljas fastställs taket genom en jämförelse med representativa uppgifter om branschen som motsvarar ett tak för stöd för särskilda ändamål som beviljats på grundval av en stödordning.

(49)  Det kan hända att beräkningen av extrakostnader inte helt täcker alla driftsfördelar, eftersom fördelarna inte dras av under investeringens livstid. Vissa typer av fördelar, som t.ex. är kopplade till ökad produktivitet och ökad produktion med oförändrad kapacitet, kan också vara svåra att beakta.

(50)  Denna information ska offentliggöras inom sex månader från datumet för beviljande (eller, när det gäller stöd i form av en skatteförmån, inom 1 år från datum för skattedeklarationen). När det gäller otillbörligt stöd kommer det att åligga avtalsparterna att säkerställa offentliggörandet av denna information i efterhand, åtminstone inom sex månader från det datum då myndigheten fattade sitt beslut. Informationen ska vara tillgänglig i ett format som möjliggör sökning och utdrag av uppgifter och som är lätt att publicera på internet, till exempel i formaten CSV eller XML.

(51)  Enligt direktivet har Island och Norge förbundit sig till nationella mål om förnybara energikällor. Detta direktiv gäller inte Liechtenstein.

(52)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/30/EG av den 23 april 2009 om ändring av direktiv 98/70/EG, vad gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och införande av ett system för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas, om ändring av rådets direktiv 1999/32/EG, vad gäller specifikationen för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar, och om upphävande av direktiv 93/12/EEG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 88).

(53)  En skyldighet att leverera biobränslen på marknaden måste vara i kraft, inbegripet ett system för påföljder.

(54)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EUT L 327, 22.12.2000, s. 1), införlivad i punkt 13 ca i bilaga XX till EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 125/2007 (EUT L 47, 21.2.2008, s. 53 och EES-supplement nr 9, 21.2.2008, s. 41).

(55)  Avfallshierarkin består av a) förebyggande, b) förberedelse för återanvändning, c) återvinning, d) annan återvinning, till exempel energiåtervinning, och e) bortskaffande. Se artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (ramdirektivet om avfall) (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3), införlivad i punkt 32 ff i bilaga XX till EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 85/2011 (EUT L 262, 6.10.2011, s. 57 och EES-supplement nr 54, 6.10.2011, s. 71).

(56)  Samarbetsmekanismer som garanterar att förnybar energi som producerats i en avtalspart kan räknas av mot en annan avtalsparts mål.

(57)  Myndigheten noterar att två mål som nyligen har anhängiggjorts vid EU-domstolen kan påverka detta ärende: de förenade målen C-204/12, C-205/12, C-206/12, C-207/12, C-208/12, Essent Belgium mot Vlaamse Reguleringsinstantie voor de Elektriciteits- en Gasmarkt och mål С-573/12, Ålands Vindkraft mot Energimyndigheten.

(58)  Stödmottagarna får lägga ut balanseringsansvaret på entreprenad till andra företag, såsom aggregeringsföretag.

(59)  Anläggningar som tagits i drift före den 1 januari 2017 och fått stödet bekräftat av avtalsparten före detta datum kan beviljas stöd på grundval av den gällande stödordningen vid tidpunkten för bekräftelsen.

(60)  Inget annat driftsstöd får beviljas till nya anläggningar där el produceras från biomassa om dessa är uteslutna från anbudsförfarandet.

(61)  Detta inkluderar produktion av biogas, där förhållandena är desamma.

(62)  Enligt sådana mekanismer kan elleverantörerna till exempel vara skyldiga att leverera en viss andel av energin i form av förnybar energi.

(63)  Med begreppet produktionskostnader avses nettot minus allt stöd, men inklusive en normal vinst.

(64)  Direktiv 2008/98/EG, artikel 28, införlivat i punkt 32 ff i bilaga XX till EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 85/2011 (EUT L 262, 6.10.2011, s. 57 och EES-supplement nr 54, 6.10.2011, s. 71).

(65)  Med den nyaste tekniken avses en process i vilken förebyggande, återanvändning eller återvinning av en avfallsprodukt är ett ekonomiskt lönsamt och normalt förfarande vid tillverkningen av en slutprodukt. Begreppet nyaste teknik ska vid behov tolkas utifrån ett EES-perspektiv med hänsyn till den tekniska utvecklingen och den gemensamma marknaden.

(66)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG av den 23 april 2009 om geologisk lagring av koldioxid och om ändring av rådets direktiv 85/337/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG, 2008/1/EG och förordning (EG) nr 1013/2006 (EUT L 140, 5.6.2009, s. 114), införlivad i punkt 21 at i bilaga XX till EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 115/2012 (EUT L 270, 4.10.2012, s. 38 och EES-supplement nr 56, 4.10.2012, s. 39).

(67)  COM(2013) 180 final, 27.3.2013.

(68)  Ofta är det företagen med det mest miljöskadliga beteendet som drar nytta av skattelättnaden, som ju just inriktas på sådant beteende.

(69)  En möjlighet är att bevilja kompensation i form av skatteavdrag, varigenom företagen inte undantas från skatten men får ett engångsbelopp som kompensation för den.

(70)  Huruvida övervakningen är oberoende påverkas inte av om den genomförs av ett offentligt eller ett privat organ.

(71)  Antaget genom Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 522/12/KOL (EUT L 296, 7.11.2013, s. 25).

(72)  Korssubventionering av konsumenter inom prissystemen är inte tillåten enligt lagstiftningen för den inre marknaden (direktiv 2009/72/EG), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 714/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel och om upphävande av förordning (EG) nr 1228/2003 (EUT L 211, 14.8.2009, s. 15) och påföljande nätkoder och riktlinjer.

(73)  I direktiv 2009/28/EG fastställs bindande mål avseende förnybar energi för alla medlemsstater. Island och Norge har också förbundit sig till mål för förnybar energi enligt direktivet. Detta direktiv gäller inte Liechtenstein.

(74)  Det mest direkta sättet att visa att ett det finns ett orsakssamband är genom att man hänvisar till en avgift utöver elpriset, som går till finansiering av energi från förnybara källor. Ett indirekt sätt att visa att merkostnader förekommer är att beräkna effekten av elleverantörernas högre nettokostnader för gröna certifikat och därefter beräkna effekten på elpriset genom att anta att de högre nettokostnaderna förs över av leverantören.

(75)  Kommissionen anser i sina riktlinjer att det finns en sådan risk när det gäller sektorer som berörs av en handelsintensitet på 10 % på EU-nivå om sektorns elintensitet uppnår 10 % på EU-nivå. Dessutom finns det en liknande risk beträffande sektorer som berörs av en lägre handelsexponering, dock minst på 4 %, och som har en mycket högre elintensitet på minst 20 % eller som är ekonomiskt likvärdiga (t.ex. på grund av utbytbarhet). På samma sätt skulle sektorer med en något lägre elintensitet, dock på minst 7 %, som berörs av en mycket hög handelsexponering på minst 80 % stå inför samma risk. Förteckningen över stödberättigade sektorer utarbetades på grundval av detta. Slutligen har följande sektorer tagits med eftersom de är ekonomiskt likvärdiga med förtecknade sektorer och tillverkar utbytbara produkter (gjutning av stål, lättmetaller och andra metaller på grund av utbytbarhet med gjutning av järn, återvinning av källsorterat material på grund av utbytbarhet med primärprodukter som ingår i förteckningen).

(76)  Närmare uppgifter om hur ett företags elintensitet bör räknas ut återfinns i bilaga 4.

(77)  Detta kriterium kan även tillämpas på företag inom tjänstesektorn.

(78)  Närmare uppgifter om hur ett företags bruttoförädlingsvärde bör räknas ut återfinns i bilaga 4.

(79)  Användningen av fasta årliga ersättningar (skatteåterbäring) har fördelen att företag som beviljas undantag berörs av samma ökning av marginalkostnaderna för el (dvs. samma ökning av elkostnaden för varje extra förbrukad MWh), varigenom en potentiell snedvridning av konkurrensen inom sektorn begränsas.

(80)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, ”Energy infrastructure investment needs and financing requirements” (Finansiella krav och investeringsbehov för energiinfrastruktur), 6.6.2011, SEK(2011)755, s. 2.

(81)  Regleringen av den inre marknaden på energiområdet utgörs särskilt av direktiv 2009/72/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (EUT L 211, 14.8.2009, s. 94), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009 av den 13 juli 2009 om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (EUT L 211, 14.8.2009, s. 1), förordning (EG) nr 714/2009 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (EUT L 211, 14.8.2009, s. 36).

(82)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 april 2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer (EUT L 115, 25.4.2013, s. 39).

(83)  I den regleringsram som fastställs i direktiv 2009/72/EG och 2009/73/EG beskrivs bakgrunden till och principerna för den tillträdesreglering och avgiftsanvändning som används av systemansvariga för överförings- och distributionssystemen för att finansiera investeringen i och underhållet av sådan infrastruktur.

(84)  Kommissionen behandlar frågan om tillräcklig försörjningskapacitet i sitt meddelande ”Fullbordande av den inre marknaden för el och utnyttjande av offentliga ingripanden på bästa sätt” av den 5 november 2013 (C(2013) 7243 final) och det medföljande arbetsdokumentet SWD(2013) 438 final av den 5 november 2013.

(85)  Förordning (EG) nr 714/2009, särskilt artikel 8 om uppgifter för Entso för el. I synnerhet den metod som utvecklats av Entso-e, den europeiska sammanslutningen av systemansvariga för överföringssystem, för dess bedömningar av försörjningskapaciteten på EU-nivå kan ge en giltig referens.

(86)  En sådan utveckling kan exempelvis inbegripa utvecklingen av marknadskoppling, intradagsmarknader, balanserande marknader, stödtjänstmarknader och lagring av el.

(87)  Kommissionen kommer även att ta hänsyn till planer för införande av smarta mätare i enlighet med bilaga I till direktiv 2009/72/EG samt kraven i energieffektivitetsdirektivet.

(88)  Stödordningar bör anpassas i händelse av att gemensamma överenskommelser antas för att främja ett gränsöverskridande deltagande i sådana stödordningar.

(89)  Mål C-279/08 P, kommissionen mot Nederländerna, REG 2011, s. I-7671.

(90)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

(91)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/18/EU av den 4 juli 2012 om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och om ändring och senare upphävande av rådets direktiv 96/82/EG (EUT L 197, 24.7.2012, s. 1).

(92)  EUT L 144, 10.6.2010, s. 1, och EES-supplement nr 29, 10.6.2010, s. 1.

(93)  Antaget genom Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 154/07/KOL (EUT L 73, 19.3.2009, s. 23).

(94)  Myndigheten anser att ett sådant stöd inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

(95)  Protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol.

(96)  Med ändring avses varje anmälningspliktig ändring i den mening som avses i artikel 1.3 i protokoll 3.

(97)  http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

---

BILAGA 1

STÖDNIVÅER FÖR INVESTERINGSSTÖD SOM EN DEL AV DE STÖDBERÄTTIGANDE KOSTNADERNA

Följande stödnivåer tillämpas på miljöstödåtgärder:

| | Små företag | Medelstora företag | Stora företag |
| --- | --- | --- | --- |
| Stöd till företag som går längre än unionsnormerna eller höjer nivån på miljöskyddet i avsaknad av unionsnormer (stöd till inköp av nya transportfordon) | 60 %
  70 % vid miljöinnovation,
  100 % om anbudsförfarande | 50 %
  60 % vid miljöinnovation,
  100 % om anbudsförfarande | 40 %
  50 % vid miljöinnovation,
  100 % om anbudsförfarande |
| Stöd för miljöstudier | 70 % | 60 % | 50 % |
| Stöd för tidig anpassning till framtida unionsnormer
  mer än 3 år | 20 % | 15 % | 10 % |
| 1–3 år före normernas ikraftträdande | 15 % | 10 % | 5 % |
| Stöd till avfallshantering | 55 % | 45 % | 35 % |
| Stöd till förnybar energi
  Stöd till kraftvärmeanläggningar | 65 %
  100 % om anbudsförfarande | 55 %
  100 % om anbudsförfarande | 45 %
  100 % om anbudsförfarande |
| Stöd till energieffektivitet | 50 %
  100 % om anbudsförfarande | 40 %
  [100] % om anbudsförfarande | 30 %
  100 % om anbudsförfarande |
| Stöd till fjärrvärme och fjärrkyla som drivs med konventionell energi | 65 %
  100 % om anbudsförfarande | 55 %
  100 % om anbudsförfarande | 45 %
  100 % om anbudsförfarande |
| Stöd till sanering av förorenade områden | 100 % | 100 % | 100 % |
| Stöd till omlokalisering av företag | 70 % | 60 % | 50 % |
| Stöd i form av utsläppsrätter | 100 % | 100 % | 100 % |
| Stöd till energiinfrastruktur
  Fjärrvärmeinfrastruktur | 100 % | 100 % | 100 % |
| Stöd till avskiljning och lagring av koldioxid | 100 % | 100 % | 100 % |
| Till de stödnivåer som anges i denna tabell får en bonus på 5 procentenheter läggas till i regioner som omfattas av artikel 61.3 c eller en bonus på 15 procentenheter i regioner som omfattas av artikel 61.3 a i EES-avtalet, upp till en stödnivå på högst 100 %. |

Små företag

Medelstora företag

Stora företag

Stöd till företag som går längre än unionsnormerna eller höjer nivån på miljöskyddet i avsaknad av unionsnormer (stöd till inköp av nya transportfordon)

60 %

70 % vid miljöinnovation,

100 % om anbudsförfarande

50 %

60 % vid miljöinnovation,

100 % om anbudsförfarande

40 %

50 % vid miljöinnovation,

100 % om anbudsförfarande

Stöd för miljöstudier

70 %

60 %

50 %

Stöd för tidig anpassning till framtida unionsnormer

mer än 3 år

20 %

15 %

10 %

1–3 år före normernas ikraftträdande

15 %

10 %

5 %

Stöd till avfallshantering

55 %

45 %

35 %

Stöd till förnybar energi

Stöd till kraftvärmeanläggningar

65 %

100 % om anbudsförfarande

55 %

100 % om anbudsförfarande

45 %

100 % om anbudsförfarande

Stöd till energieffektivitet

50 %

100 % om anbudsförfarande

40 %

[100] % om anbudsförfarande

30 %

100 % om anbudsförfarande

Stöd till fjärrvärme och fjärrkyla som drivs med konventionell energi

65 %

100 % om anbudsförfarande

55 %

100 % om anbudsförfarande

45 %

100 % om anbudsförfarande

Stöd till sanering av förorenade områden

100 %

100 %

100 %

Stöd till omlokalisering av företag

70 %

60 %

50 %

Stöd i form av utsläppsrätter

100 %

100 %

100 %

Stöd till energiinfrastruktur

Fjärrvärmeinfrastruktur

100 %

100 %

100 %

Stöd till avskiljning och lagring av koldioxid

100 %

100 %

100 %

Till de stödnivåer som anges i denna tabell får en bonus på 5 procentenheter läggas till i regioner som omfattas av artikel 61.3 c eller en bonus på 15 procentenheter i regioner som omfattas av artikel 61.3 a i EES-avtalet, upp till en stödnivå på högst 100 %.

---

BILAGA 2

TYPISKA STATLIGA INGRIPANDEN

| 1. | Myndigheten beaktar typiska scenarier avseende statliga ingripanden för att höja miljöskyddet eller stärka den inre energimarknaden. |
| --- | --- |

1.

Myndigheten beaktar typiska scenarier avseende statliga ingripanden för att höja miljöskyddet eller stärka den inre energimarknaden.

| 2. | Följande vägledning lämnas i synnerhet för beräkningen av stödberättigande kostnader i ett kontrafaktiskt scenario:






  Stödkategori | Kontrafaktiskt scenario/stödberättigade kostnader (1) |
| --- | --- | --- |
| Kraftvärme | Det kontrafaktiska scenariot utgörs av ett konventionellt system för el- eller värmeproduktion med samma kapacitet i fråga om faktisk energiproduktion. |
| Miljöstudier (2) | De stödberättigande kostnaderna utgörs av kostnaderna för studien. |
| Sanering av förorenade områden | Kostnaderna (3) för saneringsarbetet, minus det ökade värdet på marken (4). |
| Produktionsanläggningar för fjärrvärme och fjärrkyla | Investeringskostnaderna för anläggning, utbyggnad och renovering av en eller flera produktionsenheter som ska utgöra en integrerad del av det effektiva systemet för fjärrvärme och fjärrkyla. |
| Avfallshantering (5) | Den tillkommande investeringen jämfört med kostnaderna för konventionell produktion, omfattar inte avfallshantering med samma investering i kapacitet. |
| Stöd till företag som går längre än unionsnormerna | De extra investeringskostnaderna består av de ytterligare investeringskostnader som krävs för att gå utöver den miljöskyddsnivå som krävs enligt unionsnormerna (6). |
| Avsaknad av unionsnormer eller nationella normer | Som extra investeringskostnader räknas de investeringskostnader som är nödvändiga för att uppnå en miljöskyddsnivå som är högre än vad företaget eller företagen i fråga skulle uppnå utan miljöstöd. |
| Elproduktion från förnybara energikällor | Den tillkommande investeringskostnaden jämfört med kostnaden för ett konventionellt kraftverk med samma kapacitet när det gäller faktisk energiproduktion. |
| Värmeproduktion från förnybara energikällor | Den tillkommande investeringskostnaden jämfört med kostnaden för ett konventionellt värmesystem med samma kapacitet när det gäller faktisk energiproduktion. |
| Biogasproduktion som uppgraderas till naturgasproduktion | Om stödet begränsas till en uppgradering av biogas, utgörs den kontrafaktiska situationen av den alternativa användningen av denna biogas (inklusive förbränning). |
| Biobränslen och biogas som används för transport | I princip ska den tillkommande investeringskostnaden jämfört med kostnaden för ett normalt raffinaderi väljas som kontrafaktisk situation, men myndigheten kan godta alternativa kontrafaktiska situationer om de är vederbörligen motiverade. |
| Användning av industriella biprodukter | Om biprodukten skulle gå till spillo om den inte återanvänds: den stödberättigande kostnaden är den extra investering som krävs för att använda biprodukten, till exempel en värmeväxlare när det gäller spillvärme.
  Om biprodukten skulle behöva bortskaffas: den kontrafaktiska investeringen är bortskaffandet av avfallet. |
| Stöd som ingår i system för handel med utsläppsrätter | Proportionaliteten måste visas genom avsaknad av övertilldelning. |

2.

Följande vägledning lämnas i synnerhet för beräkningen av stödberättigande kostnader i ett kontrafaktiskt scenario:

Stödkategori

Kontrafaktiskt scenario/stödberättigade kostnader (1)

Kraftvärme

Det kontrafaktiska scenariot utgörs av ett konventionellt system för el- eller värmeproduktion med samma kapacitet i fråga om faktisk energiproduktion.

Miljöstudier (2)

De stödberättigande kostnaderna utgörs av kostnaderna för studien.

Sanering av förorenade områden

Kostnaderna (3) för saneringsarbetet, minus det ökade värdet på marken (4).

Produktionsanläggningar för fjärrvärme och fjärrkyla

Investeringskostnaderna för anläggning, utbyggnad och renovering av en eller flera produktionsenheter som ska utgöra en integrerad del av det effektiva systemet för fjärrvärme och fjärrkyla.

Avfallshantering (5)

Den tillkommande investeringen jämfört med kostnaderna för konventionell produktion, omfattar inte avfallshantering med samma investering i kapacitet.

Stöd till företag som går längre än unionsnormerna

De extra investeringskostnaderna består av de ytterligare investeringskostnader som krävs för att gå utöver den miljöskyddsnivå som krävs enligt unionsnormerna (6).

Avsaknad av unionsnormer eller nationella normer

Som extra investeringskostnader räknas de investeringskostnader som är nödvändiga för att uppnå en miljöskyddsnivå som är högre än vad företaget eller företagen i fråga skulle uppnå utan miljöstöd.

Elproduktion från förnybara energikällor

Den tillkommande investeringskostnaden jämfört med kostnaden för ett konventionellt kraftverk med samma kapacitet när det gäller faktisk energiproduktion.

Värmeproduktion från förnybara energikällor

Den tillkommande investeringskostnaden jämfört med kostnaden för ett konventionellt värmesystem med samma kapacitet när det gäller faktisk energiproduktion.

Biogasproduktion som uppgraderas till naturgasproduktion

Om stödet begränsas till en uppgradering av biogas, utgörs den kontrafaktiska situationen av den alternativa användningen av denna biogas (inklusive förbränning).

Biobränslen och biogas som används för transport

I princip ska den tillkommande investeringskostnaden jämfört med kostnaden för ett normalt raffinaderi väljas som kontrafaktisk situation, men myndigheten kan godta alternativa kontrafaktiska situationer om de är vederbörligen motiverade.

Användning av industriella biprodukter

Om biprodukten skulle gå till spillo om den inte återanvänds: den stödberättigande kostnaden är den extra investering som krävs för att använda biprodukten, till exempel en värmeväxlare när det gäller spillvärme.

Om biprodukten skulle behöva bortskaffas: den kontrafaktiska investeringen är bortskaffandet av avfallet.

Stöd som ingår i system för handel med utsläppsrätter

Proportionaliteten måste visas genom avsaknad av övertilldelning.

---

(1)  Myndigheten kan godta alternativa kontrafaktiska situationer om de motiveras på vederbörligt sätt av avtalsparten.

(2)  Häri ingår stöd till revisioner av energieffektiviteten.

(3)  Den miljöskada som ska repareras ska omfatta skador på mark, ytvatten eller grundvatten. Som stödberättigande investeringar vid sanering av förorenade områden kan betraktas alla utgifter som företaget har haft för att sanera området, oavsett om utgifterna kan föras upp som anläggningstillgångar i balansräkningen eller inte.

(4)  Utvärderingar av markens värdestegring till följd av saneringen måste göras av en oberoende expert.

(5)  Detta rör avfallshantering av andra företag och omfattar återanvändning, materialåtervinning och annan återvinning.

(6)  Kostnaden för de investeringar som krävs för att uppnå den miljöskyddsnivå som krävs enligt unionsnormerna är inte stödberättigande och ska dras av.

---

BILAGA 3

FÖRTECKNING
   (1)
  ÖVER STÖDBERÄTTIGADE SEKTORER
   (2)
  ENLIGT AVSNITT 3.7.2

| Nace | Beskrivning |
| --- | --- |
| 510 | Stenkolsutvinning |
| 729 | Utvinning av annan malm |
| 811 | Brytning av natursten, kalk- och gipssten, krita och skiffer |
| 891 | Brytning av kemiska mineral |
| 893 | Saltutvinning |
| 899 | Diverse övrig utvinning av mineral |
| 1032 | Juice- och safttillverkning |
| 1039 | Annan beredning och hållbarhetsbehandling av frukt, bär och grönsaker |
| 1041 | Utvinning av vegetabiliska och animaliska oljor och fetter |
| 1062 | Tillverkning av stärkelse och stärkelseprodukter |
| 1104 | Framställning av andra icke-destillerade jästa drycker |
| 1106 | Framställning av malt |
| 1310 | Garntillverkning |
| 1320 | Vävnadstillverkning |
| 1394 | Tågvirkes- och bindgarnstillverkning |
| 1395 | Tillverkning av bondad duk och varor av bondad duk, utom beklädnadsvaror |
| 1411 | Tillverkning av läder- och skinnkläder |
| 1610 | Sågning och hyvling av trä |
| 1621 | Tillverkning av faner och träbaserade skivor |
| 1711 | Massatillverkning |
| 1712 | Pappers- och papptillverkning |
| 1722 | Tillverkning av hushålls- och hygienartiklar av papper |
| 1920 | Petroleumraffinering |
| 2012 | Tillverkning av färgämnen |
| 2013 | Tillverkning av andra oorganiska baskemikalier |
| 2014 | Tillverkning av andra organiska baskemikalier |
| 2015 | Tillverkning av gödselmedel och kväveprodukter |
| 2016 | Basplastframställning |
| 2017 | Tillverkning av syntetiskt basgummi |
| 2060 | Konstfibertillverkning |
| 2110 | Tillverkning av farmaceutiska basprodukter |
| 2221 | Tillverkning av plasthalvfabrikat |
| 2222 | Plastförpackningstillverkning |
| 2311 | Framställning av planglas |
| 2312 | Bearbetning av planglas |
| 2313 | Tillverkning av buteljer, glasförpackningar och husgeråd av glas |
| 2314 | Tillverkning av glasfiber |
| 2319 | Tillverkning av andra glasvaror inklusive tekniska glasvaror |
| 2320 | Tillverkning av eldfasta produkter |
| 2331 | Tillverkning av keramiska golv- och väggplattor |
| 2342 | Tillverkning av keramiska sanitetsartiklar |
| 2343 | Tillverkning av keramiska isolatorer o.d. |
| 2349 | Framställning av andra keramiska produkter |
| 2399 | Tillverkning av övriga icke-metalliska mineraliska produkter |
| 2410 | Framställning av järn och stål samt ferrolegeringar |
| 2420 | Tillverkning av rör, ledningar, ihåliga profiler och tillbehör av stål |
| 2431 | Tillverkning av kalldragen stålstång |
| 2432 | Tillverkning av kallvalsade stålband |
| 2434 | Tillverkning av kalldragen ståltråd |
| 2441 | Framställning av ädla metaller |
| 2442 | Framställning av aluminium |
| 2443 | Framställning av bly, zink och tenn |
| 2444 | Framställning av koppar |
| 2445 | Framställning av andra metaller |
| 2446 | Tillverkning av kärnbränsle |
| 2720 | Batteri- och ackumulatortillverkning |
| 3299 | Diverse och övrig tillverkning |
| 2011 | Industrigasframställning |
| 2332 | Tillverkning av murtegel, takpannor och andra byggvaror av tegel |
| 2351 | Tillverkning av cement |
| 2352 | Tillverkning av kalk och gips |
| 2451/2452/2453/2454 | Gjutning av järn, stål, lättmetall och andra metaller |
| 2611 | Tillverkning av elektroniska komponenter |
| 2680 | Tillverkning av magnetiska och optiska medier |
| 3832 | Återvinning av källsorterat material |

Nace

Beskrivning

510

Stenkolsutvinning

729

Utvinning av annan malm

811

Brytning av natursten, kalk- och gipssten, krita och skiffer

891

Brytning av kemiska mineral

893

Saltutvinning

899

Diverse övrig utvinning av mineral

1032

Juice- och safttillverkning

1039

Annan beredning och hållbarhetsbehandling av frukt, bär och grönsaker

1041

Utvinning av vegetabiliska och animaliska oljor och fetter

1062

Tillverkning av stärkelse och stärkelseprodukter

1104

Framställning av andra icke-destillerade jästa drycker

1106

Framställning av malt

1310

Garntillverkning

1320

Vävnadstillverkning

1394

Tågvirkes- och bindgarnstillverkning

1395

Tillverkning av bondad duk och varor av bondad duk, utom beklädnadsvaror

1411

Tillverkning av läder- och skinnkläder

1610

Sågning och hyvling av trä

1621

Tillverkning av faner och träbaserade skivor

1711

Massatillverkning

1712

Pappers- och papptillverkning

1722

Tillverkning av hushålls- och hygienartiklar av papper

1920

Petroleumraffinering

2012

Tillverkning av färgämnen

2013

Tillverkning av andra oorganiska baskemikalier

2014

Tillverkning av andra organiska baskemikalier

2015

Tillverkning av gödselmedel och kväveprodukter

2016

Basplastframställning

2017

Tillverkning av syntetiskt basgummi

2060

Konstfibertillverkning

2110

Tillverkning av farmaceutiska basprodukter

2221

Tillverkning av plasthalvfabrikat

2222

Plastförpackningstillverkning

2311

Framställning av planglas

2312

Bearbetning av planglas

2313

Tillverkning av buteljer, glasförpackningar och husgeråd av glas

2314

Tillverkning av glasfiber

2319

Tillverkning av andra glasvaror inklusive tekniska glasvaror

2320

Tillverkning av eldfasta produkter

2331

Tillverkning av keramiska golv- och väggplattor

2342

Tillverkning av keramiska sanitetsartiklar

2343

Tillverkning av keramiska isolatorer o.d.

2349

Framställning av andra keramiska produkter

2399

Tillverkning av övriga icke-metalliska mineraliska produkter

2410

Framställning av järn och stål samt ferrolegeringar

2420

Tillverkning av rör, ledningar, ihåliga profiler och tillbehör av stål

2431

Tillverkning av kalldragen stålstång

2432

Tillverkning av kallvalsade stålband

2434

Tillverkning av kalldragen ståltråd

2441

Framställning av ädla metaller

2442

Framställning av aluminium

2443

Framställning av bly, zink och tenn

2444

Framställning av koppar

2445

Framställning av andra metaller

2446

Tillverkning av kärnbränsle

2720

Batteri- och ackumulatortillverkning

3299

Diverse och övrig tillverkning

2011

Industrigasframställning

2332

Tillverkning av murtegel, takpannor och andra byggvaror av tegel

2351

Tillverkning av cement

2352

Tillverkning av kalk och gips

2451/2452/2453/2454

Gjutning av järn, stål, lättmetall och andra metaller

2611

Tillverkning av elektroniska komponenter

2680

Tillverkning av magnetiska och optiska medier

3832

Återvinning av källsorterat material

---

(1)  Myndigheten får se över förteckningen i bilaga 3 på grundval av de kriterier som anges i fotnot 75, om det läggs fram bevis för myndigheten som visar att de uppgifter som bilagan grundar sig på har ändrats väsentligt.

(2)  Denna förteckning, och de kriterier som den utgår från, representerar inte och har inte någon relevans för myndighetens framtida ståndpunkt avseende risken för koldioxidläckage beträffande unionens system för handel med utsläppsrätter i samband med utarbetandet av regler för koldioxidläckage inom 2030-ramen för klimat- och energipolitik.

---

BILAGA 4

BERÄKNING AV BRUTTOFÖRÄDLINGSVÄRDE OCH ELINTENSITET PÅ FÖRETAGSNIVÅ ENLIGT AVSNITT 3.7.2

| 1. | Vid tillämpningen av avsnitt 3.7.2 avses med företagets bruttoförädlingsvärde bruttoförädlingsvärdet till faktorkostnader, vilket innebär bruttoförädlingsvärde till marknadspriser minus eventuella indirekta skatter plus eventuella stöd. Bruttoförädlingsvärdet till faktorkostnad kan beräknas utifrån omsättningen plus kapitaliserad produktion, plus andra driftsinkomster, plus eller minus lagerförändringar, minus inköp av varor och tjänster (1), minus övriga icke-avdragsgilla skatter på produkter med anknytning till omsättningen, minus tullar och skatter med anknytning till produktionen. Alternativt kan det beräknas utifrån driftsöverskottet brutto genom addition av personalkostnaderna. Inkomster och utgifter som klassificeras som finansiella eller extraordinära inkomster respektive utgifter ska uteslutas från förädlingsvärdet. Förädlingsvärdet till faktorkostnad beräknas på bruttonivå, eftersom värdejusteringar (såsom avskrivning) inte dras ifrån (2). |
| --- | --- |

1.

Vid tillämpningen av avsnitt 3.7.2 avses med företagets bruttoförädlingsvärde bruttoförädlingsvärdet till faktorkostnader, vilket innebär bruttoförädlingsvärde till marknadspriser minus eventuella indirekta skatter plus eventuella stöd. Bruttoförädlingsvärdet till faktorkostnad kan beräknas utifrån omsättningen plus kapitaliserad produktion, plus andra driftsinkomster, plus eller minus lagerförändringar, minus inköp av varor och tjänster (1), minus övriga icke-avdragsgilla skatter på produkter med anknytning till omsättningen, minus tullar och skatter med anknytning till produktionen. Alternativt kan det beräknas utifrån driftsöverskottet brutto genom addition av personalkostnaderna. Inkomster och utgifter som klassificeras som finansiella eller extraordinära inkomster respektive utgifter ska uteslutas från förädlingsvärdet. Förädlingsvärdet till faktorkostnad beräknas på bruttonivå, eftersom värdejusteringar (såsom avskrivning) inte dras ifrån (2).

| 2. | Vid tillämpningen av avsnitt 3.7.2 ska man använda det aritmetiska medelvärdet för de senaste tre åren (3) för vilka det finns uppgifter om bruttoförädlingsvärde tillgängliga. |
| --- | --- |

2.

Vid tillämpningen av avsnitt 3.7.2 ska man använda det aritmetiska medelvärdet för de senaste tre åren (3) för vilka det finns uppgifter om bruttoförädlingsvärde tillgängliga.

| 3. | Vid tillämpningen av avsnitt 3.7.2 ska ett företags elintensitet definieras enligt följande:






  a) | Företagets elkostnader (beräknat enligt punkt 4), dividerat med |
| --- | --- | --- |

3.

Vid tillämpningen av avsnitt 3.7.2 ska ett företags elintensitet definieras enligt följande:

a)

Företagets elkostnader (beräknat enligt punkt 4), dividerat med

| b) | företagets bruttoförädlingsvärde (beräknat enligt punkterna 1 och 2). |
| --- | --- |

b)

företagets bruttoförädlingsvärde (beräknat enligt punkterna 1 och 2).

| 4. | Ett företags elkostnader ska definieras enligt följande:






  a) | Företagets elförbrukning, multiplicerat med |
| --- | --- | --- |

4.

Ett företags elkostnader ska definieras enligt följande:

a)

Företagets elförbrukning, multiplicerat med

| b) | det förmodade elpriset. |
| --- | --- |

b)

det förmodade elpriset.

| 5. | För beräkning av företagets elförbrukning ska i tillämpliga fall användas riktmärken avseende elförbrukningseffektivitet inom branschen. Om sådana inte finns, ska man använda det aritmetiska medelvärdet för de senaste tre åren (4) för vilka uppgifter finns tillgängliga. |
| --- | --- |

5.

För beräkning av företagets elförbrukning ska i tillämpliga fall användas riktmärken avseende elförbrukningseffektivitet inom branschen. Om sådana inte finns, ska man använda det aritmetiska medelvärdet för de senaste tre åren (4) för vilka uppgifter finns tillgängliga.

| 6. | Vid tillämpningen av led 4 b ska med förmodat elpris avses det genomsnittliga elpris i återförsäljarledet som gäller i avtalsparten för företag med en liknande elförbrukningsnivå under det senaste året för vilket uppgifter finns tillgängliga. |
| --- | --- |

6.

Vid tillämpningen av led 4 b ska med förmodat elpris avses det genomsnittliga elpris i återförsäljarledet som gäller i avtalsparten för företag med en liknande elförbrukningsnivå under det senaste året för vilket uppgifter finns tillgängliga.

| 7. | Vid tillämpning av led 4 b kan det förmodade elpriset inbegripa hela den kostnad för att finansiera stöd till el från förnybara energikällor som skulle åligga företaget i avsaknad av minskningar. |
| --- | --- |

7.

Vid tillämpning av led 4 b kan det förmodade elpriset inbegripa hela den kostnad för att finansiera stöd till el från förnybara energikällor som skulle åligga företaget i avsaknad av minskningar.

---

(1)  För tydlighetens skull ska varor och tjänster inte inbegripa personalkostnader.

(2)  Kod 12 15 0 inom den rättsliga ram som fastställs genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande företagsstrukturer (EGT L 14, 17.1.1997, s. 1), efter omarbetning som Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 295/2008 av den 11 mars 2008 om statistik rörande företagsstrukturer (EUT L 97, 9.4.2008, s. 13), införlivad i punkt 1 i bilaga XXI till EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 123/2008 (EUT L 339, 18.12.2008, s. 115 och EES-supplement nr 79, 18.12.2008, s. 24).

(3)  När det gäller företag som funnits i mindre än ett år kan prognosuppgifter för det första driftsåret användas. Avtalsparterna ska emellertid genomföra en efterhandsgranskning vid slutet av det första driftsåret (år 1) för att kontrollera företagets ställning som stödberättigat samt de kostnadsbegränsningar (uttryckt i procent av bruttoförädlingsvärdet) som gäller för det enligt punkt 183 i avsnitt 3.7.2. Efter denna efterhandsgranskning ska avtalsparterna ersätta företag eller återkräva utbetalad ersättning beroende på vad som är lämpligt. Beträffande år 2 ska uppgifter avseende år 1 användas. För år 3 ska det aritmetiska medelvärdet för åren 1 och 2 användas. Från år 4 och framåt ska det aritmetiska medelvärdet för de föregående tre åren användas.

(4)  Se föregående fotnot.

---

BILAGA 5

GRUV- OCH TILLVERKNINGSSEKTORER SOM INTE INGÅR I FÖRTECKNINGEN I BILAGA 3 OCH SOM HAR EN HANDELSINTENSITET UTANFÖR EES PÅ MINST 4 %

| Nace-kod | Beskrivning |
| --- | --- |
| 610 | Utvinning av råpetroleum |
| 620 | Utvinning av naturgas |
| 710 | Järnmalmsutvinning |
| 812 | Utvinning av sand, grus och berg; utvinning av lera och kaolin |
| 1011 | Beredning och hållbarhetsbehandling av kreaturskött |
| 1012 | Beredning och hållbarhetsbehandling av fjäderfäkött |
| 1013 | Charkuteri- och annan köttvarutillverkning |
| 1020 | Beredning och hållbarhetsbehandling av fisk samt skal- och blötdjur |
| 1031 | Beredning och hållbarhetsbehandling av potatis |
| 1042 | Matfettstillverkning |
| 1051 | Mejerivarutillverkning |
| 1061 | Tillverkning av kvarnprodukter |
| 1072 | Tillverkning av knäckebröd, kex och konserverade bakverk |
| 1073 | Tillverkning av makaroner, nudlar, couscous och liknande pastaprodukter |
| 1081 | Sockertillverkning |
| 1082 | Tillverkning av choklad, choklad- och sockerkonfektyrer |
| 1083 | Framställning av te och kaffe |
| 1084 | Tillverkning av senap, ketchup, kryddor och andra smaksättningsmedel |
| 1085 | Tillverkning av lagad mat och färdigrätter |
| 1086 | Tillverkning av homogeniserade livsmedelspreparat inklusive dietmat |
| 1089 | Framställning av andra livsmedel |
| 1091 | Framställning av beredda fodermedel |
| 1092 | Framställning av mat till sällskapsdjur |
| 1101 | Destillering, rening och tillblandning av spritdrycker |
| 1102 | Framställning av vin från druvor |
| 1103 | Framställning av cider och andra fruktviner |
| 1105 | Framställning av öl |
| 1107 | Framställning av läskedrycker, mineralvatten och annat vatten på flaska |
| 1200 | Tobaksvarutillverkning |
| 1391 | Tillverkning av trikåväv |
| 1392 | Tillverkning av sydda textilvaror utom beklädnadsvaror |
| 1393 | Tillverkning av mattor |
| 1396 | Tillverkning av andra tekniska textilier och industritextilier |
| 1399 | Övrig textilvarutillverkning |
| 1412 | Tillverkning av arbets-, skydds- och överdragskläder |
| 1413 | Tillverkning av övriga gång- och ytterkläder |
| 1414 | Tillverkning av underkläder |
| 1419 | Tillverkning av andra beklädnadsvaror och tillbehör |
| 1420 | Tillverkning av pälsvaror |
| 1431 | Tillverkning av strumpor av trikå |
| 1439 | Tillverkning av andra beklädnadsvaror av trikå |
| 1511 | Garvning och annan läderberedning; pälsberedning |
| 1512 | Tillverkning av reseffekter, handväskor, sadel- och seldon m.m. |
| 1520 | Tillverkning av skodon |
| 1622 | Tillverkning av sammansatta parkettstavar |
| 1623 | Tillverkning av andra byggnads- och inredningssnickerier |
| 1624 | Tillverkning av träförpackningar |
| 1629 | Övrig trävarutillverkning samt tillverkning av varor av kork, halm, rotting o.d. |
| 1721 | Tillverkning av wellpapp och pappers- och pappförpackningar |
| 1723 | Tillverkning av skrivpapper, kuvert o.d. |
| 1724 | Tapettillverkning |
| 1729 | Tillverkning av andra pappers- och pappvaror |
| 1813 | Grafiska tjänster före tryckning (prepress/premedia) |
| 1910 | Tillverkning av stenkolsprodukter |
| 2020 | Tillverkning av bekämpningsmedel och andra lantbrukskemiska produkter |
| 2030 | Tillverkning av färg, lack, tryckfärg m.m. |
| 2041 | Tillverkning av tvål, såpa, tvättmedel och polermedel |
| 2042 | Tillverkning av parfymer och toalettartiklar |
| 2051 | Sprängämnestillverkning |
| 2052 | Tillverkning av lim |
| 2053 | Tillverkning av eteriska oljor |
| 2059 | Tillverkning av andra kemiska produkter |
| 2120 | Tillverkning av läkemedel |
| 2211 | Tillverkning av däck och slangar; regummering av däck |
| 2219 | Annan tillverkning av gummivaror |
| 2223 | Tillverkning av byggvaror av plast |
| 2229 | Annan tillverkning av plastvaror |
| 2341 | Tillverkning av keramiska hushålls- och prydnadsartiklar |
| 2344 | Tillverkning av andra tekniska, keramiska produkter |
| 2362 | Tillverkning av gipsvaror för byggändamål |
| 2365 | Tillverkning av fibercement |
| 2369 | Tillverkning av andra varor av betong, cement och gips |
| 2370 | Huggning, formning och slutlig bearbetning av sten |
| 2391 | Slipmedelstillverkning |
| 2433 | Kallbearbetning |
| 2511 | Tillverkning av metallstrukturer och delar därav |
| 2512 | Tillverkning av dörrar och fönster av metall |
| 2521 | Tillverkning av radiatorer och pannor för centraluppvärmning |
| 2529 | Tillverkning av andra cisterner, tankar, kar och andra behållare av metall |
| 2530 | Tillverkning av ånggeneratorer utom varmvattenpannor för centraluppvärmning |
| 2540 | Tillverkning av vapen och ammunition |
| 2571 | Tillverkning av bestick |
| 2572 | Tillverkning av lås och gångjärn |
| 2573 | Tillverkning av verktyg och redskap |
| 2591 | Tillverkning av stålfat och dylika behållare |
| 2592 | Tillverkning av lättmetallförpackningar |
| 2593 | Tillverkning av metalltrådvaror, kedjor och fjädrar |
| 2594 | Tillverkning av nitar och skruvar |
| 2599 | Diverse övrig metallvarutillverkning |
| 2612 | Tillverkning av kretskort |
| 2620 | Tillverkning av datorer och kringutrustning |
| 2630 | Tillverkning av kommunikationsutrustning |
| 2640 | Tillverkning av hemelektronik |
| 2651 | Tillverkning av instrument och apparater för mätning, provning och navigering |
| 2652 | Urtillverkning |
| 2660 | Tillverkning av strålningsutrustning samt elektromedicinsk och elektroterapeutisk utrustning |
| 2670 | Tillverkning av optiska instrument och fotoutrustning |
| 2680 | Tillverkning av magnetiska och optiska medier |
| 2711 | Tillverkning av elmotorer, generatorer och transformatorer |
| 2712 | Tillverkning av apparater för eldistribution och elkontroll |
| 2731 | Tillverkning av optiska fiberkablar |
| 2732 | Tillverkning av andra elektroniska och elektriska ledningar och kablar |
| 2733 | Tillverkning av kabeltillbehör |
| 2740 | Tillverkning av belysningsarmatur |
| 2751 | Tillverkning av elektriska hushållsmaskiner och hushållsapparater |
| 2752 | Tillverkning av icke-elektriska hushållsmaskiner och hushållsapparater |
| 2790 | Tillverkning av annan elapparatur |
| 2811 | Tillverkning av motorer och turbiner, utom för luftfartyg och fordon |
| 2812 | Tillverkning av fluidteknisk utrustning |
| 2813 | Tillverkning av andra pumpar och kompressorer |
| 2814 | Tillverkning av andra kranar och ventiler |
| 2815 | Tillverkning av lager, kugghjul och andra delar för kraftöverföring |
| 2821 | Tillverkning av ugnar och brännare |
| 2822 | Tillverkning av lyft- och godshanteringsanordningar |
| 2823 | Tillverkning av kontorsmaskiner och kontorsutrustning (utom datorer och kringutrustning) |
| 2824 | Tillverkning av motordrivna handverktyg |
| 2825 | Tillverkning av maskiner och apparater för kyla och ventilation, utom för hushåll |
| 2829 | Övrig tillverkning av maskiner för allmänna ändamål |
| 2830 | Tillverkning av jord- och skogsbruksmaskiner |
| 2841 | Tillverkning av verktygsmaskiner för metallbearbetning |
| 2849 | Tillverkning av övriga verktygsmaskiner |
| 2891 | Tillverkning av maskiner för metallurgi |
| 2892 | Tillverkning av gruv-, bergbrytnings- och byggmaskiner |
| 2893 | Tillverkning av maskiner för framställning av livsmedel, drycker och tobaksvaror |
| 2894 | Tillverkning av maskiner för produktion av textil-, beklädnads- och lädervaror |
| 2895 | Tillverkning av maskiner för produktion av massa, papper och papp |
| 2896 | Tillverkning av maskiner för gummi och plast |
| 2899 | Tillverkning av diverse övriga specialmaskiner |
| 2910 | Tillverkning av motorfordon |
| 2920 | Tillverkning av karosserier för motorfordon; tillverkning av släpfordon och påhängsvagnar |
| 2931 | Tillverkning av elektrisk och elektronisk utrustning för motorfordon |
| 2932 | Tillverkning av andra delar och tillbehör till motorfordon |
| 3011 | Byggande av fartyg och flytande strukturer |
| 3012 | Byggande av fritidsbåtar |
| 3020 | Tillverkning av rälsfordon |
| 3030 | Tillverkning av luftfartyg, rymdfarkoster o.d. |
| 3040 | Tillverkning av militära stridsfordon |
| 3091 | Tillverkning av motorcyklar |
| 3092 | Tillverkning av cyklar och invalidfordon |
| 3099 | Tillverkning av övriga transportmedel |
| 3101 | Tillverkning av kontors- och butiksmöbler samt kontors- och butiksinredningar |
| 3102 | Tillverkning av köksmöbler och köksinredningar |
| 3103 | Tillverkning av madrasser |
| 3109 | Tillverkning av andra möbler |
| 3211 | Prägling av mynt |
| 3212 | Tillverkning av smycken, guld- och silversmedsvaror |
| 3213 | Tillverkning av bijouterier o.d. |
| 3220 | Tillverkning av musikinstrument |
| 3230 | Tillverkning av sportartiklar |
| 3240 | Tillverkning av spel och leksaker |
| 3250 | Tillverkning av medicinsk och dental utrustning |
| 3291 | Tillverkning av borstbinderiarbeten |

Nace-kod

Beskrivning

610

Utvinning av råpetroleum

620

Utvinning av naturgas

710

Järnmalmsutvinning

812

Utvinning av sand, grus och berg; utvinning av lera och kaolin

1011

Beredning och hållbarhetsbehandling av kreaturskött

1012

Beredning och hållbarhetsbehandling av fjäderfäkött

1013

Charkuteri- och annan köttvarutillverkning

1020

Beredning och hållbarhetsbehandling av fisk samt skal- och blötdjur

1031

Beredning och hållbarhetsbehandling av potatis

1042

Matfettstillverkning

1051

Mejerivarutillverkning

1061

Tillverkning av kvarnprodukter

1072

Tillverkning av knäckebröd, kex och konserverade bakverk

1073

Tillverkning av makaroner, nudlar, couscous och liknande pastaprodukter

1081

Sockertillverkning

1082

Tillverkning av choklad, choklad- och sockerkonfektyrer

1083

Framställning av te och kaffe

1084

Tillverkning av senap, ketchup, kryddor och andra smaksättningsmedel

1085

Tillverkning av lagad mat och färdigrätter

1086

Tillverkning av homogeniserade livsmedelspreparat inklusive dietmat

1089

Framställning av andra livsmedel

1091

Framställning av beredda fodermedel

1092

Framställning av mat till sällskapsdjur

1101

Destillering, rening och tillblandning av spritdrycker

1102

Framställning av vin från druvor

1103

Framställning av cider och andra fruktviner

1105

Framställning av öl

1107

Framställning av läskedrycker, mineralvatten och annat vatten på flaska

1200

Tobaksvarutillverkning

1391

Tillverkning av trikåväv

1392

Tillverkning av sydda textilvaror utom beklädnadsvaror

1393

Tillverkning av mattor

1396

Tillverkning av andra tekniska textilier och industritextilier

1399

Övrig textilvarutillverkning

1412

Tillverkning av arbets-, skydds- och överdragskläder

1413

Tillverkning av övriga gång- och ytterkläder

1414

Tillverkning av underkläder

1419

Tillverkning av andra beklädnadsvaror och tillbehör

1420

Tillverkning av pälsvaror

1431

Tillverkning av strumpor av trikå

1439

Tillverkning av andra beklädnadsvaror av trikå

1511

Garvning och annan läderberedning; pälsberedning

1512

Tillverkning av reseffekter, handväskor, sadel- och seldon m.m.

1520

Tillverkning av skodon

1622

Tillverkning av sammansatta parkettstavar

1623

Tillverkning av andra byggnads- och inredningssnickerier

1624

Tillverkning av träförpackningar

1629

Övrig trävarutillverkning samt tillverkning av varor av kork, halm, rotting o.d.

1721

Tillverkning av wellpapp och pappers- och pappförpackningar

1723

Tillverkning av skrivpapper, kuvert o.d.

1724

Tapettillverkning

1729

Tillverkning av andra pappers- och pappvaror

1813

Grafiska tjänster före tryckning (prepress/premedia)

1910

Tillverkning av stenkolsprodukter

2020

Tillverkning av bekämpningsmedel och andra lantbrukskemiska produkter

2030

Tillverkning av färg, lack, tryckfärg m.m.

2041

Tillverkning av tvål, såpa, tvättmedel och polermedel

2042

Tillverkning av parfymer och toalettartiklar

2051

Sprängämnestillverkning

2052

Tillverkning av lim

2053

Tillverkning av eteriska oljor

2059

Tillverkning av andra kemiska produkter

2120

Tillverkning av läkemedel

2211

Tillverkning av däck och slangar; regummering av däck

2219

Annan tillverkning av gummivaror

2223

Tillverkning av byggvaror av plast

2229

Annan tillverkning av plastvaror

2341

Tillverkning av keramiska hushålls- och prydnadsartiklar

2344

Tillverkning av andra tekniska, keramiska produkter

2362

Tillverkning av gipsvaror för byggändamål

2365

Tillverkning av fibercement

2369

Tillverkning av andra varor av betong, cement och gips

2370

Huggning, formning och slutlig bearbetning av sten

2391

Slipmedelstillverkning

2433

Kallbearbetning

2511

Tillverkning av metallstrukturer och delar därav

2512

Tillverkning av dörrar och fönster av metall

2521

Tillverkning av radiatorer och pannor för centraluppvärmning

2529

Tillverkning av andra cisterner, tankar, kar och andra behållare av metall

2530

Tillverkning av ånggeneratorer utom varmvattenpannor för centraluppvärmning

2540

Tillverkning av vapen och ammunition

2571

Tillverkning av bestick

2572

Tillverkning av lås och gångjärn

2573

Tillverkning av verktyg och redskap

2591

Tillverkning av stålfat och dylika behållare

2592

Tillverkning av lättmetallförpackningar

2593

Tillverkning av metalltrådvaror, kedjor och fjädrar

2594

Tillverkning av nitar och skruvar

2599

Diverse övrig metallvarutillverkning

2612

Tillverkning av kretskort

2620

Tillverkning av datorer och kringutrustning

2630

Tillverkning av kommunikationsutrustning

2640

Tillverkning av hemelektronik

2651

Tillverkning av instrument och apparater för mätning, provning och navigering

2652

Urtillverkning

2660

Tillverkning av strålningsutrustning samt elektromedicinsk och elektroterapeutisk utrustning

2670

Tillverkning av optiska instrument och fotoutrustning

2680

Tillverkning av magnetiska och optiska medier

2711

Tillverkning av elmotorer, generatorer och transformatorer

2712

Tillverkning av apparater för eldistribution och elkontroll

2731

Tillverkning av optiska fiberkablar

2732

Tillverkning av andra elektroniska och elektriska ledningar och kablar

2733

Tillverkning av kabeltillbehör

2740

Tillverkning av belysningsarmatur

2751

Tillverkning av elektriska hushållsmaskiner och hushållsapparater

2752

Tillverkning av icke-elektriska hushållsmaskiner och hushållsapparater

2790

Tillverkning av annan elapparatur

2811

Tillverkning av motorer och turbiner, utom för luftfartyg och fordon

2812

Tillverkning av fluidteknisk utrustning

2813

Tillverkning av andra pumpar och kompressorer

2814

Tillverkning av andra kranar och ventiler

2815

Tillverkning av lager, kugghjul och andra delar för kraftöverföring

2821

Tillverkning av ugnar och brännare

2822

Tillverkning av lyft- och godshanteringsanordningar

2823

Tillverkning av kontorsmaskiner och kontorsutrustning (utom datorer och kringutrustning)

2824

Tillverkning av motordrivna handverktyg

2825

Tillverkning av maskiner och apparater för kyla och ventilation, utom för hushåll

2829

Övrig tillverkning av maskiner för allmänna ändamål

2830

Tillverkning av jord- och skogsbruksmaskiner

2841

Tillverkning av verktygsmaskiner för metallbearbetning

2849

Tillverkning av övriga verktygsmaskiner

2891

Tillverkning av maskiner för metallurgi

2892

Tillverkning av gruv-, bergbrytnings- och byggmaskiner

2893

Tillverkning av maskiner för framställning av livsmedel, drycker och tobaksvaror

2894

Tillverkning av maskiner för produktion av textil-, beklädnads- och lädervaror

2895

Tillverkning av maskiner för produktion av massa, papper och papp

2896

Tillverkning av maskiner för gummi och plast

2899

Tillverkning av diverse övriga specialmaskiner

2910

Tillverkning av motorfordon

2920

Tillverkning av karosserier för motorfordon; tillverkning av släpfordon och påhängsvagnar

2931

Tillverkning av elektrisk och elektronisk utrustning för motorfordon

2932

Tillverkning av andra delar och tillbehör till motorfordon

3011

Byggande av fartyg och flytande strukturer

3012

Byggande av fritidsbåtar

3020

Tillverkning av rälsfordon

3030

Tillverkning av luftfartyg, rymdfarkoster o.d.

3040

Tillverkning av militära stridsfordon

3091

Tillverkning av motorcyklar

3092

Tillverkning av cyklar och invalidfordon

3099

Tillverkning av övriga transportmedel

3101

Tillverkning av kontors- och butiksmöbler samt kontors- och butiksinredningar

3102

Tillverkning av köksmöbler och köksinredningar

3103

Tillverkning av madrasser

3109

Tillverkning av andra möbler

3211

Prägling av mynt

3212

Tillverkning av smycken, guld- och silversmedsvaror

3213

Tillverkning av bijouterier o.d.

3220

Tillverkning av musikinstrument

3230

Tillverkning av sportartiklar

3240

Tillverkning av spel och leksaker

3250

Tillverkning av medicinsk och dental utrustning

3291

Tillverkning av borstbinderiarbeten

---