# Az Európai Unió L 180/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 180 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. július 8. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 180

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. július 8.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/1098 határozata (2015. június 19.) a 2009. december 2-i tanácsi ajánlás nyomán az Egyesült Királyságtól várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról | 1 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2015/1099 határozata (2015. július 7.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról | 4 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2015/1098 határozata (2015. június 19.) a 2009. december 2-i tanácsi ajánlás nyomán az Egyesült Királyságtól várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról

1

*

A Tanács (KKBP) 2015/1099 határozata (2015. július 7.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról

4

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 8.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 180/1

---

A TANÁCS (EU) 2015/1098 HATÁROZATA

(2015. június 19.)

a 2009. december 2-i tanácsi ajánlás nyomán az Egyesült Királyságtól várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (8) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

| (2) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, az egyes Nagy Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó rendelkezésekről szóló 15. jegyzőkönyv 4. pontja értelmében az EUMSZ 126. cikkének (1) bekezdésében előírt, a túlzott költségvetési hiány elkerülésére vonatkozó kötelezettség az euro bevezetéséig nem vonatkozik az Egyesült Királyságra. Az említett jegyzőkönyv 5. pontja kimondja, hogy az Egyesült Királyság törekszik a túlzott költségvetési hiány elkerülésére. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, az egyes Nagy Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó rendelkezésekről szóló 15. jegyzőkönyv 4. pontja értelmében az EUMSZ 126. cikkének (1) bekezdésében előírt, a túlzott költségvetési hiány elkerülésére vonatkozó kötelezettség az euro bevezetéséig nem vonatkozik az Egyesült Királyságra. Az említett jegyzőkönyv 5. pontja kimondja, hogy az Egyesült Királyság törekszik a túlzott költségvetési hiány elkerülésére.

| (3) | A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, amely az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés feltételeinek megerősítését szolgáló eszköz. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja az1467/97/EK tanácsi rendeletet (1) is, amelyet a túlzott költségvetési hiányok azonnali megszüntetésének elősegítése érdekében fogadtak el. |
| --- | --- |

(3)

A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, amely az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés feltételeinek megerősítését szolgáló eszköz. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja az1467/97/EK tanácsi rendeletet (1) is, amelyet a túlzott költségvetési hiányok azonnali megszüntetésének elősegítése érdekében fogadtak el.

| (4) | A Tanács 2008. július 8-án – az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően – határozatában megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn (2), és – összhangban az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet 3. cikkével – ajánlásokat bocsátott ki az ország számára a túlzott hiány legkésőbb 2009–2010-es pénzügyi évig történő megszüntetésére való törekvésről. A Tanács ajánlásában 2009. január 8-át jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként (3). |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2008. július 8-án – az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően – határozatában megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn (2), és – összhangban az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet 3. cikkével – ajánlásokat bocsátott ki az ország számára a túlzott hiány legkésőbb 2009–2010-es pénzügyi évig történő megszüntetésére való törekvésről. A Tanács ajánlásában 2009. január 8-át jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként (3).

| (5) | Az EKSZ 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban a Tanács 2009. április 27-i határozatában (4) megállapította, hogy az Egyesült Királyság nem tett eredményes intézkedéseket válaszul a 2008. július 8-i tanácsi ajánlásban foglaltakra. |
| --- | --- |

(5)

Az EKSZ 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban a Tanács 2009. április 27-i határozatában (4) megállapította, hogy az Egyesült Királyság nem tett eredményes intézkedéseket válaszul a 2008. július 8-i tanácsi ajánlásban foglaltakra.

| (6) | Elismerve, hogy az Egyesült Királyság 2009–2010. évi költségvetési egyenlege egyfelől a GDP körülbelül 1,5 %-át kitevő – az európai gazdaságélénkítési tervre is megfelelő választ jelentő – intézkedésekre, másfelől az automatikus stabilizátorok beavatkozástól mentes működésére vezethető vissza, a Tanács 2009. december 2-án az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése alapján elfogadott felülvizsgált ajánlásában azt ajánlotta az Egyesült Királyságnak, hogy 2014–2015-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Annak érdekében, hogy az Egyesült Királyság az államháztartási hiányt hiteles és fenntartható módon csökkentse a GDP 3 %-a alá, a Tanács azt ajánlotta az országnak, hogy: a) az államháztartás romlásához hozzájáruló további intézkedéseket elkerülve 2009–2010-ben a 2009. évi költségvetésben tervezetteknek megfelelően hajtsa végre a költségvetési intézkedéseket, és 2010–2011-ben kezdje meg a konszolidációt, hogy a hiány 2014–2015-ig a referenciaérték alá csökkenjen; b) ehhez a 2010–2011 és 2014–2015 közötti időszakban biztosítson a GDP 1,75 %-át kitevő átlagos éves strukturális költségvetési kiigazítást, amelynek ahhoz is hozzá kell járulnia, hogy a bruttó államadósság aránya újra olyan csökkenő pályára kerüljön, amely az elegendő elsődleges többlet visszaállítása révén megfelelő ütemben közelít a referenciaértékhez; c) a konjunkturális feltételek figyelembevételével határozza meg a túlzott hiány 2014–2015-ig történő megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, és gyorsítsa fel a hiány csökkentését, ha a gazdasági vagy a költségvetési feltételek a vártnál kedvezőbben alakulnak. A Tanács 2009. december 2-i ajánlásában 2010. június 2-át állapította meg az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lévő, eredményes intézkedések határidejeként. |
| --- | --- |

(6)

Elismerve, hogy az Egyesült Királyság 2009–2010. évi költségvetési egyenlege egyfelől a GDP körülbelül 1,5 %-át kitevő – az európai gazdaságélénkítési tervre is megfelelő választ jelentő – intézkedésekre, másfelől az automatikus stabilizátorok beavatkozástól mentes működésére vezethető vissza, a Tanács 2009. december 2-án az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése alapján elfogadott felülvizsgált ajánlásában azt ajánlotta az Egyesült Királyságnak, hogy 2014–2015-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Annak érdekében, hogy az Egyesült Királyság az államháztartási hiányt hiteles és fenntartható módon csökkentse a GDP 3 %-a alá, a Tanács azt ajánlotta az országnak, hogy: a) az államháztartás romlásához hozzájáruló további intézkedéseket elkerülve 2009–2010-ben a 2009. évi költségvetésben tervezetteknek megfelelően hajtsa végre a költségvetési intézkedéseket, és 2010–2011-ben kezdje meg a konszolidációt, hogy a hiány 2014–2015-ig a referenciaérték alá csökkenjen; b) ehhez a 2010–2011 és 2014–2015 közötti időszakban biztosítson a GDP 1,75 %-át kitevő átlagos éves strukturális költségvetési kiigazítást, amelynek ahhoz is hozzá kell járulnia, hogy a bruttó államadósság aránya újra olyan csökkenő pályára kerüljön, amely az elegendő elsődleges többlet visszaállítása révén megfelelő ütemben közelít a referenciaértékhez; c) a konjunkturális feltételek figyelembevételével határozza meg a túlzott hiány 2014–2015-ig történő megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, és gyorsítsa fel a hiány csökkentését, ha a gazdasági vagy a költségvetési feltételek a vártnál kedvezőbben alakulnak. A Tanács 2009. december 2-i ajánlásában 2010. június 2-át állapította meg az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lévő, eredményes intézkedések határidejeként.

| (7) | 2010. július 6-án a Bizottság megállapította, hogy a 2010. tavaszi bizottsági előrejelzés alapján az Egyesült Királyság a Tanács 2009. december 2-i ajánlásával összhangban eredményes intézkedéseket tett, így a túlzotthiány-eljárás keretében nem volt szükség további lépésekre az adott időpontban. |
| --- | --- |

(7)

2010. július 6-án a Bizottság megállapította, hogy a 2010. tavaszi bizottsági előrejelzés alapján az Egyesült Királyság a Tanács 2009. december 2-i ajánlásával összhangban eredményes intézkedéseket tett, így a túlzotthiány-eljárás keretében nem volt szükség további lépésekre az adott időpontban.

| (8) | Az Egyesült Királyság által az EUMSZ 126. cikk (7) bekezdése szerinti 2009. december 2-i tanácsi ajánlásra válaszul hozott, a túlzott hiány 2014–2015-ig történő megszüntetését célzó intézkedések újabb értékelése az alábbi következtetésekhez vezetett:






  — | A globális gazdasági és pénzügyi válság következtében az Egyesül Királyság reál GDP-jének növekedésében jelentős mértékű visszaesés volt tapasztalható 2008–2009-ben, amely az államháztartást is megviselte. Az államháztartási hiány 2009–2010-ben a GDP 10,9 %-ára ugrott. Ennek hátterében jórészt a gazdasági aktivitás visszaesése nyomán bekövetkező bevételcsökkenés, a társadalombiztosítási kiadások növekedése, illetve a kormány 2009–2010-ben bejelentett gazdaságélénkítő lépései álltak. A végrehajtott konszolidációs terv, amely elsősorban a kiadáscsökkentésre koncentrált, a hiányt csökkenő pályára terelte. |
| --- | --- | --- |

(8)

Az Egyesült Királyság által az EUMSZ 126. cikk (7) bekezdése szerinti 2009. december 2-i tanácsi ajánlásra válaszul hozott, a túlzott hiány 2014–2015-ig történő megszüntetését célzó intézkedések újabb értékelése az alábbi következtetésekhez vezetett:

—

A globális gazdasági és pénzügyi válság következtében az Egyesül Királyság reál GDP-jének növekedésében jelentős mértékű visszaesés volt tapasztalható 2008–2009-ben, amely az államháztartást is megviselte. Az államháztartási hiány 2009–2010-ben a GDP 10,9 %-ára ugrott. Ennek hátterében jórészt a gazdasági aktivitás visszaesése nyomán bekövetkező bevételcsökkenés, a társadalombiztosítási kiadások növekedése, illetve a kormány 2009–2010-ben bejelentett gazdaságélénkítő lépései álltak. A végrehajtott konszolidációs terv, amely elsősorban a kiadáscsökkentésre koncentrált, a hiányt csökkenő pályára terelte.

| — | Az államháztartási hiány 2010–2011-ben a GDP 9,1 %-a volt. Az Egyesült Királyság által az abban az évben végrehajtott intézkedések a 2009. decemberben bejelentett költségvetést megelőző jelentésből, a márciusi költségvetésből és az általános választásokat követően elfogadott júniusi, második sürgősségi költségvetésből származnak. 2010 októberében kiadási felülvizsgálatot is közzétett a kormány. Összességében az intézkedéseket általában az időszak végére ütemezték, és az adóemeléssel szemben előnyben részesítették a kiadások csökkentését. A 2014–2015-ös pénzügyi évig elfogadott márciusi költségvetések, őszi nyilatkozatok és kiadási felülvizsgálat nem módosította jelentősen az eredeti konszolidációs terveket. A program alapján, amelynek végrehajtása öt éven át tartott, jelentősen csökkentették a minisztériumok költségvetését, a jóléti kiadásokat, és befagyasztották a béreket. A bejelentett legfontosabb adóoldali intézkedések között megemelték az általános hozzáadottértékadó-kulcsot, bankadót vezettek be, amit később megemeltek, növelték a társadalombiztosítási járulékokat, csökkentették a társasági adót, megemelték a személyijövedelemadó-kedvezményt, csökkentettek egyes jövedéki adókat, és korlátozták az adókikerülés lehetőségét. 2012–2013-tól a Bank of England Asset Purchase Facility elnevezésű eszközvásárlási programjából származó osztalékátutalások is segítik a költségvetés helyzetét. A konszolidációs tervek végrehajtása nyomán a nominális hiány 2011–2012-ben a GDP 7,7 %-ára, 2012–2013-ban a GDP 7,6 %-ára, 2013–2014-ben a GDP 5,9 %-ára és 2014–2015-ben a GDP 5,2 %-ára csökkent. A strukturális hiány 2010–2011-ben a GDP 7,0 %-a, 2011–2012-ben és 2012–2013-ban a GDP 5,9 %-a, 2013–2014-ben a GDP 4,6 %-a, 2014–2015-ben pedig a GDP 4,7 %-a volt. |
| --- | --- |

—

Az államháztartási hiány 2010–2011-ben a GDP 9,1 %-a volt. Az Egyesült Királyság által az abban az évben végrehajtott intézkedések a 2009. decemberben bejelentett költségvetést megelőző jelentésből, a márciusi költségvetésből és az általános választásokat követően elfogadott júniusi, második sürgősségi költségvetésből származnak. 2010 októberében kiadási felülvizsgálatot is közzétett a kormány. Összességében az intézkedéseket általában az időszak végére ütemezték, és az adóemeléssel szemben előnyben részesítették a kiadások csökkentését. A 2014–2015-ös pénzügyi évig elfogadott márciusi költségvetések, őszi nyilatkozatok és kiadási felülvizsgálat nem módosította jelentősen az eredeti konszolidációs terveket. A program alapján, amelynek végrehajtása öt éven át tartott, jelentősen csökkentették a minisztériumok költségvetését, a jóléti kiadásokat, és befagyasztották a béreket. A bejelentett legfontosabb adóoldali intézkedések között megemelték az általános hozzáadottértékadó-kulcsot, bankadót vezettek be, amit később megemeltek, növelték a társadalombiztosítási járulékokat, csökkentették a társasági adót, megemelték a személyijövedelemadó-kedvezményt, csökkentettek egyes jövedéki adókat, és korlátozták az adókikerülés lehetőségét. 2012–2013-tól a Bank of England Asset Purchase Facility elnevezésű eszközvásárlási programjából származó osztalékátutalások is segítik a költségvetés helyzetét. A konszolidációs tervek végrehajtása nyomán a nominális hiány 2011–2012-ben a GDP 7,7 %-ára, 2012–2013-ban a GDP 7,6 %-ára, 2013–2014-ben a GDP 5,9 %-ára és 2014–2015-ben a GDP 5,2 %-ára csökkent. A strukturális hiány 2010–2011-ben a GDP 7,0 %-a, 2011–2012-ben és 2012–2013-ban a GDP 5,9 %-a, 2013–2014-ben a GDP 4,6 %-a, 2014–2015-ben pedig a GDP 4,7 %-a volt.

| — | 2010–2011 és 2014–2015 között az átlagos strukturális kiigazítás a GDP 0,7 %-át tette ki. A jelenlegi előrejelzésben és a Tanács 2009. december 2-i ajánlásainak alapjául szolgáló előrejelzésben szereplő potenciális kibocsátásnövekedésre vonatkozó adatok eltérésének, valamint a GDP-növekedéshez képesti standard rugalmasságon alapuló bevételalakulásra és a tényleges bevételalakulásra vonatkozó adatok eltérésének a figyelembevételével korrigált átlagos éves strukturális kiigazítás ugyanebben az időszakban a GDP 1,1 %-át tette ki, ami alacsonyabb a Tanács által ajánlott 1,75 %-os átlagos éves kiigazításnál. |
| --- | --- |

—

2010–2011 és 2014–2015 között az átlagos strukturális kiigazítás a GDP 0,7 %-át tette ki. A jelenlegi előrejelzésben és a Tanács 2009. december 2-i ajánlásainak alapjául szolgáló előrejelzésben szereplő potenciális kibocsátásnövekedésre vonatkozó adatok eltérésének, valamint a GDP-növekedéshez képesti standard rugalmasságon alapuló bevételalakulásra és a tényleges bevételalakulásra vonatkozó adatok eltérésének a figyelembevételével korrigált átlagos éves strukturális kiigazítás ugyanebben az időszakban a GDP 1,1 %-át tette ki, ami alacsonyabb a Tanács által ajánlott 1,75 %-os átlagos éves kiigazításnál.

| — | A 2009. évi költségvetést megelőző jelentés és a 2014. évi őszi nyilatkozat közötti időszakban előirányzott és 2010–2011 és 2014–2015 között végrehajtott diszkrecionális konszolidációs intézkedések becslések szerint összesen a GDP mintegy 3,5 %-át tették ki. |
| --- | --- |

—

A 2009. évi költségvetést megelőző jelentés és a 2014. évi őszi nyilatkozat közötti időszakban előirányzott és 2010–2011 és 2014–2015 között végrehajtott diszkrecionális konszolidációs intézkedések becslések szerint összesen a GDP mintegy 3,5 %-át tették ki.

| — | A bruttó államadósság a túlzotthiány-eljárás időszakában tovább emelkedett, és 2014–2015-re elérte a GDP 88,4 %-át. Az adósságráta romlásának fő oka az államháztartási hiány volt, de hozzájárultak ahhoz a pénzügyi szektort érintő állami beavatkozások is. |
| --- | --- |

—

A bruttó államadósság a túlzotthiány-eljárás időszakában tovább emelkedett, és 2014–2015-re elérte a GDP 88,4 %-át. Az adósságráta romlásának fő oka az államháztartási hiány volt, de hozzájárultak ahhoz a pénzügyi szektort érintő állami beavatkozások is.

| (9) | Ezen tényezők alapján az a következtetés vonható le, hogy az előirányzott és végrehajtott költségvetési konszolidációs program ellenére az Egyesült Királyság 2014–2015-ig nem szüntette meg a túlzott hiányt. Emellett az Egyesült Királyság nem teljesítette a Tanács által 2009. december 2-án elfogadott, 1,75 %-os átlagos költségvetési kiigazításra vonatkozó ajánlást sem. Összességében az Egyesült Királyság által az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése alalpján, 2009. december 2-án elfogadott tanácsi ajánlásra adott válasz nem megfelelő, |
| --- | --- |

(9)

Ezen tényezők alapján az a következtetés vonható le, hogy az előirányzott és végrehajtott költségvetési konszolidációs program ellenére az Egyesült Királyság 2014–2015-ig nem szüntette meg a túlzott hiányt. Emellett az Egyesült Királyság nem teljesítette a Tanács által 2009. december 2-án elfogadott, 1,75 %-os átlagos költségvetési kiigazításra vonatkozó ajánlást sem. Összességében az Egyesült Királyság által az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése alalpján, 2009. december 2-án elfogadott tanácsi ajánlásra adott válasz nem megfelelő,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Egyesült Királyság 2009. december 2-i tanácsi ajánlásra válaszul nem tett eredményes intézkedéseket.

2. cikk

Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2015. június 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. REIRS

---

(1)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

1

(2)  A Tanács 2008/713/EK határozata (2008. július 8.) a túlzott hiány fennállásáról az Egyesült Királyságban (HL L 238., 2008.9.5., 5. o.).

2

(3)  Az Egyesült Királyságra vonatkozó túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok megtalálhatóak a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

3

(4)  A Tanács 2009/409/EK határozata (2009. április 27.) a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdése szerinti, 2008. július 8-i tanácsi ajánlásra válaszul az Egyesült Királyság által hozandó eredményes intézkedések tényleges megtételének a 104. cikk (8) bekezdésével összhangban való megállapításáról (HL L 132., 2009.5.29., 11. o.).

4

---

| 8.7.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 180/4

---

A TANÁCS (KKBP) 2015/1099 HATÁROZATA

(2015. július 7.)

az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. július 26-án elfogadta az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. július 26-án elfogadta az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozatot (1).

| (2) | Az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság, Franciaország, Kína, Németország és az Oroszországi Föderáció az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének támogatásával 2013. november 24-én megállapodásra jutott Iránnal egy olyan közös cselekvési tervről, amely megközelítést tartalmaz az iráni nukleáris kérdés hosszú távú és átfogó megoldásának elősegítése céljából. Megállapodás született arról, hogy az átfogó megoldáshoz vezető folyamat első lépéseként hat hónapos időtartamra mindkét fél együttesen jóváhagyott és közös megegyezéssel megújítható kezdeti intézkedéseket hoz. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság, Franciaország, Kína, Németország és az Oroszországi Föderáció az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének támogatásával 2013. november 24-én megállapodásra jutott Iránnal egy olyan közös cselekvési tervről, amely megközelítést tartalmaz az iráni nukleáris kérdés hosszú távú és átfogó megoldásának elősegítése céljából. Megállapodás született arról, hogy az átfogó megoldáshoz vezető folyamat első lépéseként hat hónapos időtartamra mindkét fél együttesen jóváhagyott és közös megegyezéssel megújítható kezdeti intézkedéseket hoz.

| (3) | A Tanács 2015. június 30-án a (KKBP) 2015/1050 határozattal (2) a közös cselekvési tervben foglalt intézkedések végrehajtásának 2015. július 7-ig történő meghosszabbításáról határozott. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2015. június 30-án a (KKBP) 2015/1050 határozattal (2) a közös cselekvési tervben foglalt intézkedések végrehajtásának 2015. július 7-ig történő meghosszabbításáról határozott.

| (4) | Az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság, Franciaország, Kína, Németország és az Oroszországi Föderáció az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének támogatásával 2015. július 7-én megállapodásra jutott Iránnal a közös cselekvési tervben foglalt intézkedések végrehajtásának 2015. július 10-ig történő meghosszabbításáról, hogy ezáltal elegendő idő álljon rendelkezésre a tárgyalások folytatására az átfogó közös cselekvési tervvel kapcsolatos megállapodás elérése céljából. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság, Franciaország, Kína, Németország és az Oroszországi Föderáció az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének támogatásával 2015. július 7-én megállapodásra jutott Iránnal a közös cselekvési tervben foglalt intézkedések végrehajtásának 2015. július 10-ig történő meghosszabbításáról, hogy ezáltal elegendő idő álljon rendelkezésre a tárgyalások folytatására az átfogó közös cselekvési tervvel kapcsolatos megállapodás elérése céljából.

| (5) | Az uniós korlátozó intézkedéseknek a közös cselekvési terv értelmében történő felfüggesztését ezért 2015. július 10-ig meg kell hosszabbítani. A vonatkozó szerződéseket az említett időpontig teljesíteni kell. |
| --- | --- |

(5)

Az uniós korlátozó intézkedéseknek a közös cselekvési terv értelmében történő felfüggesztését ezért 2015. július 10-ig meg kell hosszabbítani. A vonatkozó szerződéseket az említett időpontig teljesíteni kell.

| (6) | A 2010/413/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

A 2010/413/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/413/KKBP határozat 26a. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„26a. cikk

1.   A 3a. cikk (1) bekezdésében előírt tilalmat az iráni nyersolaj szállítása tekintetében 2015. július 10-ig fel kell függeszteni.

2.   A 3a. cikk (2) bekezdésében előírt tilalmat az iráni nyersolaj behozatalára, vételére és szállítására vonatkozó biztosítás és viszontbiztosítás tekintetében 2015. július 10-ig fel kell függeszteni.

3.   A 3b. cikkben előírt tilalmat 2015. július 10-ig fel kell függeszteni.

4.   A 4c. cikkben előírt tilalmat az arany és a nemesfémek tekintetében 2015. július 10-ig fel kell függeszteni.

5.   A 10. cikk (3) bekezdésének a), b) és c) pontja helyébe 2015. július 10-ig az alábbi pontok lépnek:

| »a) | az élelmiszerekkel, egészségüggyel, orvosi felszerelésekkel kapcsolatos, valamint mezőgazdasági vagy humanitárius célokat szolgáló tranzakciókhoz 1 000 000 EUR értékhatár alatt, továbbá a személyes pénzküldeményekkel kapcsolatos tranzakciókhoz kapcsolódó átutalásokhoz 400 000 EUR értékhatár alatt nincs szükség előzetes engedélyezésre. Az átutalásról azonban értesíteni kell az érintett tagállam illetékes hatóságát, amennyiben az összeg meghaladja a 10 000 EUR-t; |
| --- | --- |

»a)

az élelmiszerekkel, egészségüggyel, orvosi felszerelésekkel kapcsolatos, valamint mezőgazdasági vagy humanitárius célokat szolgáló tranzakciókhoz 1 000 000 EUR értékhatár alatt, továbbá a személyes pénzküldeményekkel kapcsolatos tranzakciókhoz kapcsolódó átutalásokhoz 400 000 EUR értékhatár alatt nincs szükség előzetes engedélyezésre. Az átutalásról azonban értesíteni kell az érintett tagállam illetékes hatóságát, amennyiben az összeg meghaladja a 10 000 EUR-t;

| b) | az élelmiszerekkel, egészségüggyel, orvosi felszerelésekkel kapcsolatos, valamint mezőgazdasági vagy humanitárius célokat szolgáló tranzakciókhoz kapcsolódó, 1 000 000 EUR értékhatárt meghaladó átutalásokat, továbbá a személyes pénzküldeményekkel kapcsolatos tranzakciókhoz kapcsolódó, a 400 000 EUR értékhatárt meghaladó átutalásokat az érintett tagállam illetékes hatóságának előzetesen engedélyeznie kell. Az érintett tagállamnak tájékoztatnia kell a többi tagállamot minden megadott engedélyről; |
| --- | --- |

b)

az élelmiszerekkel, egészségüggyel, orvosi felszerelésekkel kapcsolatos, valamint mezőgazdasági vagy humanitárius célokat szolgáló tranzakciókhoz kapcsolódó, 1 000 000 EUR értékhatárt meghaladó átutalásokat, továbbá a személyes pénzküldeményekkel kapcsolatos tranzakciókhoz kapcsolódó, a 400 000 EUR értékhatárt meghaladó átutalásokat az érintett tagállam illetékes hatóságának előzetesen engedélyeznie kell. Az érintett tagállamnak tájékoztatnia kell a többi tagállamot minden megadott engedélyről;

| c) | minden egyéb, 100 000 EUR értékhatárt meghaladó átutalást az érintett tagállam illetékes hatóságának előzetesen engedélyeznie kell. Az érintett tagállamnak tájékoztatnia kell a többi tagállamot minden megadott engedélyről.«. |
| --- | --- |

c)

minden egyéb, 100 000 EUR értékhatárt meghaladó átutalást az érintett tagállam illetékes hatóságának előzetesen engedélyeznie kell. Az érintett tagállamnak tájékoztatnia kell a többi tagállamot minden megadott engedélyről.«.

6.   A 10. cikk (4) bekezdésének b) és c) pontja helyébe 2015. július 10-ig az alábbi pontok lépnek:

| »b) | a 400 000 EUR értékhatár alatti egyéb átutalásokhoz nincs szükség előzetes engedélyezésre. Az átutalásról azonban értesíteni kell az érintett tagállam illetékes hatóságát, amennyiben az összeg meghaladja a 10 000 EUR-t; |
| --- | --- |

»b)

a 400 000 EUR értékhatár alatti egyéb átutalásokhoz nincs szükség előzetes engedélyezésre. Az átutalásról azonban értesíteni kell az érintett tagállam illetékes hatóságát, amennyiben az összeg meghaladja a 10 000 EUR-t;

| c) | minden egyéb, 400 000 EUR értékhatárt meghaladó átutalást az érintett tagállam illetékes hatóságának előzetesen engedélyeznie kell. Az engedélyt megadottnak kell tekinteni, amennyiben az érintett tagállam illetékes hatósága négy héten belül nem emel kifogást. Az érintett tagállamnak tájékoztatnia kell a többi tagállamot minden megtagadott engedélyről.«. |
| --- | --- |

c)

minden egyéb, 400 000 EUR értékhatárt meghaladó átutalást az érintett tagállam illetékes hatóságának előzetesen engedélyeznie kell. Az engedélyt megadottnak kell tekinteni, amennyiben az érintett tagállam illetékes hatósága négy héten belül nem emel kifogást. Az érintett tagállamnak tájékoztatnia kell a többi tagállamot minden megtagadott engedélyről.«.

7.   A 18b. cikkben előírt tilalmakat 2015. július 10-ig fel kell függeszteni.

8.   2015. július 10-ig fel kell függeszteni a 20. cikk (1) bekezdése b) és c) pontjában, valamint a 20. cikk (2) bekezdésében előírt tilalmakat a II. melléklet révén jegyzékbe vett Kőolajügyi Minisztérium vonatkozásában, amennyiben az az iráni petrolkémiai termékek behozataláról vagy vételéről szóló szerződések 2015. július 10-ig történő végrehajtásához szükséges.”.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2015. július 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  A Tanács 2010/413/KKBP határozata (2010. július 26.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2007/140/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről (HL L 195., 2010.7.27., 39. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2015/1050 határozata (2015. június 30.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról (HL L 170., 2015.7.1., 2. o.).

2

---