# Službeni list C 222/2015

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 222 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.7. srpnja 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 222

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.7. srpnja 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | IV   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće |
| 2015/C 222/01 | Akt Vijeća od 4. prosinca 2014. o produljenju mandata zamjenika ravnatelja Europola | 1 |
| | Europska komisija |
| 2015/C 222/02 | Tečajna lista eura | 3 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2015/C 222/03 | Obavijest litavskog nacionalnog regulatornog tijela – Nacionalne komisije za nadzor energije i cijena (u daljnjem tekstu NCC) – u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ o imenovanju poduzeća AB Amber Grid kao operatora transportnog sustava za prirodni plin u Litvi | 4 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

2015/C 222/01

Akt Vijeća od 4. prosinca 2014. o produljenju mandata zamjenika ravnatelja Europola

1

Europska komisija

2015/C 222/02

Tečajna lista eura

3

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2015/C 222/03

Obavijest litavskog nacionalnog regulatornog tijela – Nacionalne komisije za nadzor energije i cijena (u daljnjem tekstu NCC) – u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ o imenovanju poduzeća AB Amber Grid kao operatora transportnog sustava za prirodni plin u Litvi

4

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2015/C 222/04 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 5 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2015/C 222/04

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

5

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

| 7.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 222/1

---

AKT VIJEĆA

od 4. prosinca 2014.

o produljenju mandata zamjenika ravnatelja Europola

(2015/C 222/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/371/PUP o uspostavi Europskog policijskog ureda (Europol) (1), a posebno njezin članak 38. stavke od 1. do 3.,

uzimajući u obzir Odluku upravnog odbora Europola od 4. lipnja 2009. o uspostavljanju pravila za izbor, produljivanje mandata i razrješenje ravnatelja i zamjenika ravnatelja Europola (2), a posebno njezin članak 12. stavak 1.,

djelujući kao tijelo koje je ovlašteno za imenovanje ravnatelja i zamjenika ravnatelja Europola,

uzimajući u obzir mišljenje upravnog odbora,

BUDUĆI DA:

| (1) | Mandat zamjenika ravnatelja Europola koji se imenuje Aktom Vijeća od 20. listopada 2011. (3), istječe 31. listopada 2015. |
| --- | --- |

(1)

Mandat zamjenika ravnatelja Europola koji se imenuje Aktom Vijeća od 20. listopada 2011. (3), istječe 31. listopada 2015.

| (2) | Zamjenici ravnatelja Europola imenuju se na četiri godine i mogu biti imenovani još jednom u skladu s člankom 38. stavkom 2. Odluke Vijeća o uspostavi Europskog policijskog ureda (Europol). |
| --- | --- |

(2)

Zamjenici ravnatelja Europola imenuju se na četiri godine i mogu biti imenovani još jednom u skladu s člankom 38. stavkom 2. Odluke Vijeća o uspostavi Europskog policijskog ureda (Europol).

| (3) | Upravni odbor uputio je Vijeću mišljenje prema kojem se predlaže da se mandat sadašnjeg zamjenika ravnatelja Europola g. Oldřicha MARTINŮA produlji. |
| --- | --- |

(3)

Upravni odbor uputio je Vijeću mišljenje prema kojem se predlaže da se mandat sadašnjeg zamjenika ravnatelja Europola g. Oldřicha MARTINŮA produlji.

| (4) | Na temelju mišljenja koje je pružio upravni odbor, Vijeće želi produljiti mandat g. Oldřicha MARTINŮA kao zamjenika ravnatelja, |
| --- | --- |

(4)

Na temelju mišljenja koje je pružio upravni odbor, Vijeće želi produljiti mandat g. Oldřicha MARTINŮA kao zamjenika ravnatelja,

DONIJELO JE OVAJ AKT:

Članak 1.

Mandat g. Oldřicha MARTINŮA produljuje se od 1. studenoga 2015. do 31. listopada 2019. u platnom razredu AD 14, stupnju 1.

Članak 2.

Ovaj Akt proizvodi učinak na dan donošenja.

Objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

A. ORLANDO

---

(1)  SL L 121, 15.5.2009., str. 37.

1

(2)  SL L 348, 29.12.2009., str. 3.

2

(3)  SL C 310, 22.10.2011., str. 5.

3

---

Europska komisija

| 7.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 222/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 222/3

---

Tečajna lista eura (1)

6. srpnja 2015.

(2015/C 222/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1008 |
| JPY | japanski jen | 135,11 |
| DKK | danska kruna | 7,4610 |
| GBP | funta sterlinga | 0,70800 |
| SEK | švedska kruna | 9,3699 |
| CHF | švicarski franak | 1,0422 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,9095 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,135 |
| HUF | mađarska forinta | 316,13 |
| PLN | poljski zlot | 4,2005 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4863 |
| TRY | turska lira | 2,9622 |
| AUD | australski dolar | 1,4688 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3914 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5338 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6440 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4876 |
| KRW | južnokorejski von | 1 241,95 |
| ZAR | južnoafrički rand | 13,6731 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 6,8337 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5750 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 700,08 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2018 |
| PHP | filipinski pezo | 49,651 |
| RUB | ruski rubalj | 62,1340 |
| THB | tajlandski baht | 37,257 |
| BRL | brazilski real | 3,4659 |
| MXN | meksički pezo | 17,4537 |
| INR | indijska rupija | 69,8398 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1008

JPY

japanski jen

135,11

DKK

danska kruna

7,4610

GBP

funta sterlinga

0,70800

SEK

švedska kruna

9,3699

CHF

švicarski franak

1,0422

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,9095

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,135

HUF

mađarska forinta

316,13

PLN

poljski zlot

4,2005

RON

rumunjski novi leu

4,4863

TRY

turska lira

2,9622

AUD

australski dolar

1,4688

CAD

kanadski dolar

1,3914

HKD

hongkonški dolar

8,5338

NZD

novozelandski dolar

1,6440

SGD

singapurski dolar

1,4876

KRW

južnokorejski von

1 241,95

ZAR

južnoafrički rand

13,6731

CNY

kineski renminbi-juan

6,8337

HRK

hrvatska kuna

7,5750

IDR

indonezijska rupija

14 700,08

MYR

malezijski ringit

4,2018

PHP

filipinski pezo

49,651

RUB

ruski rubalj

62,1340

THB

tajlandski baht

37,257

BRL

brazilski real

3,4659

MXN

meksički pezo

17,4537

INR

indijska rupija

69,8398

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 7.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 222/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 222/4

---

Obavijest litavskog nacionalnog regulatornog tijela – Nacionalne komisije za nadzor energije i cijena (u daljnjem tekstu „NCC”) – u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ o imenovanju poduzeća AB Amber Grid kao operatora transportnog sustava za prirodni plin u Litvi

(2015/C 222/03)

Nakon konačne odluke regulatornog tijela Litve o certificiranju poduzeća AB Amber Grid kao vlasnički razdvojenog operatora transportnog sustava (članak 9. Direktive 2009/73/EZ) od 10. travnja 2015. (rezolucija NCC-a od 10. travnja 2015. br. O3-242 o imenovanju operatora transportnog sustava i izdavanju dozvole za transport prirodnog plina) Litva je obavijestila Europsku komisiju o službenom imenovanju tog poduzeća kao operatora transportnog sustava za prirodni plin u Litvi u skladu s člankom 10. Direktive 2009/73/EZ.

Dodatne informacije mogu se dobiti na sljedećim adresama:

| — | Rimgailė Baliūnaitė, voditelj jedinice za električnu energiju odjela NCC-a za plin i električnu energiju, tel. +370 52190710, e-pošta: rimgaile.baliunaite@regula.lt, |
| --- | --- |

—

Rimgailė Baliūnaitė, voditelj jedinice za električnu energiju odjela NCC-a za plin i električnu energiju, tel. +370 52190710, e-pošta: rimgaile.baliunaite@regula.lt,

| — | Rimas Valungevičius, stručni voditelj odjela NCC-a za plin i električnu energiju, tel. +370 52506185, e-pošta: rimas.valungevicius@regula.lt. |
| --- | --- |

—

Rimas Valungevičius, stručni voditelj odjela NCC-a za plin i električnu energiju, tel. +370 52506185, e-pošta: rimas.valungevicius@regula.lt.

Informacije o certifikaciji poduzeća AB Amber Grid dostupne su na internetskoj stranici NCC-a:

http://www.regula.lt/en/Pages/TSO-unbundling-gas.aspx

---

V Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 7.7.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 222/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 222/5

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 222/04)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„KNACK D’ALSACE”

EU br.: FR-PGI-0005-1247 – 23.7.2014.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1.   Naziv

„Knack d’Alsace”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Proizvodi od mesa (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Knack d’Alsace” hrenovka je od fino usitnjene kuhane smjese koja se puni u prirodno crijevo, isključivo ovčje. Izlaže se vrućem dimljenju na bukovini (piljevini, trijeski, cjepanicama ili iverju).

Fino usitnjenu smjesu čine:

| — | krto meso i masti sa svinjske kože; |
| --- | --- |

—

krto meso i masti sa svinjske kože;

| — | govedina; |
| --- | --- |

—

govedina;

| — | osim mesnih sirovina: drobljeni led, šećeri, krvna plazma (svinje ili goveda), sol, alkohol, začini, ekstrakti začina, aromatsko bilje, ekstrakti aromatskog bilja, prirodne arome i aditivi dopušteni specifikacijom. |
| --- | --- |

—

osim mesnih sirovina: drobljeni led, šećeri, krvna plazma (svinje ili goveda), sol, alkohol, začini, ekstrakti začina, aromatsko bilje, ekstrakti aromatskog bilja, prirodne arome i aditivi dopušteni specifikacijom.

Fino usitnjena smjesa (bez prirodnog crijeva) sastoji se od:

| — | najmanje 70 % mesnih sirovina (govedine i svinjetine); |
| --- | --- |

—

najmanje 70 % mesnih sirovina (govedine i svinjetine);

| — | najmanje 7 % govedine; |
| --- | --- |

—

najmanje 7 % govedine;

| — | najmanje 30 % svinjetine (krto meso i mast). |
| --- | --- |

—

najmanje 30 % svinjetine (krto meso i mast).

Ovi su postotci izraženi u odnosu na ukupnu težinu početne mješavine pri izradi.

Fizička svojstva:

Fizička svojstva:

„Knack d’Alsace”, lagano uvinutog oblika, duga je od 2 do 30 cm i ima promjer od 20 do 28 mm.

Savitljiva je i glatka s dobro zategnutim crijevom. Boja je ovitka hrenovke „Knack d’Alsace”:

| — | jednoliko zagasita kada je samo dimljena ili |
| --- | --- |

—

jednoliko zagasita kada je samo dimljena ili

| — | ružičasto-narančasta: nakon dimljenja, „Knack d’Alsace” može se bojiti prirodnim bojilima ili bojilima dobivenim iz prirodnih sirovina. |
| --- | --- |

—

ružičasto-narančasta: nakon dimljenja, „Knack d’Alsace” može se bojiti prirodnim bojilima ili bojilima dobivenim iz prirodnih sirovina.

Pri rezanju smjesa hrenovke „Knack d’Alsace” svjetloružičaste je boje, čvrstog i elastičnog sastava.

U ustima, na ugriz je hrskava, proizvodeći zvuk koji podsjeća na ime hrenovke (u fr. knackant)

knackant

Prirodnim dimljenjem dobiva blagi dimljeni okus.

Kemijska svojstva (bez crijeva):

Kemijska svojstva (bez crijeva):

| — | udio vlažnosti u proizvodu bez masti 80 % |
| --- | --- |

—

udio vlažnosti u proizvodu bez masti 80 %

| — | udio lipida 26 % |
| --- | --- |

—

udio lipida 26 %

Ulaze u udio vlažnosti u proizvodu bez masti od 80 %

Ulaze u udio vlažnosti u proizvodu bez masti od 80 %

| — | ukupan udio topljivih šećera 1 % |
| --- | --- |

—

ukupan udio topljivih šećera 1 %

| — | omjer kolagen/proteini 18 % |
| --- | --- |

—

omjer kolagen/proteini 18 %

| — | udio nitrita 150 mg/kg |
| --- | --- |

—

udio nitrita 150 mg/kg

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Meso koje se koristi svježe je, osim obrezaka koji mogu biti smrznuti iz zdravstvenih razloga.

Upotreba mesa koje dolazi od rasplodnih mužjaka ili kriptorhida, jedinki kojima se testisi nisu spustili u mošnje, te strojno otkoštenog mesa (SOM-a) zabranjena je.

Krto svinjsko meso iz sljedećih je rasjeka: svinjski but, lopatica, potrbušina, leđa, obresci.

Mast koja se koristi tvrda je mast iz leđne slanine (leđna mast), prsa, svinjskog buta i prsnih vršaka. Upotreba smrznutih i duboko smrznutih masti te dodavanje svinjske kože zabranjeni su.

Iznutrice su isključene, osim prsne žlijezde koja je u prsnim vršcima.

Govedina koja se koristi sadrži 15 do 20 % masti.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sljedeći proizvodni postupci: sjeckanje/usitnjavanje, nadijevanje, dimljenje/kuhanje i hlađenje provode se na zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Označivanje obavezno obuhvaća registrirani naziv „Knack d’Alsace” te logotip ZOZP-a Europske unije.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje proizvodnje hrenovke „Knack d’Alsace” sastoji se od čitave regije Alzas, to jest departmana Bas-Rhin i Haut-Rhin.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Posebnosti zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici

Prirodni čimbenici

Zemljopisno područje karakterizira rasprostranjenost bukve u alzaškoj šumi. To je prevladavajuća vrsta drveća pa je lako dostupna u regiji.

Ljudski čimbenici

Ljudski čimbenici

Alzas je regija s dugom tradicijom proizvodnje suhomesnatih proizvoda. „Knackwurst”, prethodnica hrenovke „Knack d’Alsace”, u tekstovima se pojavljuje od početka 16. stoljeća, a spominje se 1575. u djelu Jeana Fischarta pod nazivom „Geschichtklitterung”.

—   Povijesno obilježena regija

Položaj regije Alzas na granici s Njemačkom snažno je pridonio njezinoj povijesti i razvoju znanja i vještina u području suhomesnatih proizvoda. Tijekom svoje povijesti Alzas je bio i francuski i njemački.

Uoči rata 1870., alzaški su mesari svoj posao, iako djelomično mehaniziran, uglavnom obavljali ručno.

Nakon pripajanja Alzasa Njemačkom Reichu 1871. tisuće Nijemaca doselile su se u Alzas. Među njima, tridesetak mesara iz Wurtemberga odabralo je Strasbourg za svoje mjesto stanovanja. Sa sobom su donijeli poboljšanu tehniku proizvodnje i napredniju opremu. Njihova mehanizirana tehnika omogućavala je bolju obradu mesa u svrhu pravljenja usitnjenije smjese za koju su već redovito koristili meso velikog goveda. Pojavom električnog motora uveli su tehnologiju kutera i u mala obrtnička poduzeća. S obzirom na to da su obrtnici koristili lokalnu radnu snagu i educirali početnike, tehničke tekovine i moderne metode postupno su se proširile i u drugim poduzećima.

Nakon Prvog svjetskog rata, novi porezni propisi doprinose neizravno razvoju alzaških suhomesnatih proizvoda, osobito alzaških kobasica. Uvođenje oporezivanja mesa na malo osjetno je smanjilo dobit mesara specijaliziranih za stavljanje mesa na tržište. Budući da suhomesnati proizvodi nisu time bili obuhvaćeni, mesari su se usmjerili na njih.

Od tada u Alzasu svi obrtnici mesarske sekcije proizvode suhomesnate proizvode.

—   Posebna znanja i vještine

Postupak proizvodnje hrenovke „Knack d’Alsace” proizlazi iz istinskih znanja i vještina. Iako su neke faze postupka automatizirane, ljudsko djelovanje još je uvijek neophodno u ključnim postupcima kao što su usitnjavanje i nadijevanje.

Postupak usitnjavanja, koji obavlja osoba zaposlena u pogonu, sastoji se od pravljenja emulzije koja se naziva fino usitnjena smjesa. U toj se fazi dodaju sastojci potrebni za stvaranje smjese uključujući led u listićima koji sprječava rast temperature koji bi mogao destabilizirati emulziju. Osoba koja radi s kuterom prilagođava količinu leda s obzirom na izgled i temperaturu smjese koju neprestano nadgleda. Prilagođava i vrijeme i brzinu usitnjavanja te pogledom i opipom prati razvoj mješavine. Ovom se vještinom dobiva stabilna emulzija: smjesa je ljepljiva, glatka, homogena i zgusnuta, u njoj više nema komadića. Ovaj najvažniji postupak, koji zahtijeva posebne vještine i kvalifikacije do kojih se dolazi iskustvom, često obavlja u malim poduzećima šef ili specijalizirani radnik.

Postupak nadijevanja sastoji se od punjenja prirodnog crijeva fino usitnjenom smjesom. Za to su potrebna znanja i vještine radnika koji treba znati na opip procijeniti popunjenost prirodnog crijeva pazeći na njegovu krhkost.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

„Knack d’Alsace” karakterizira čvrsta i hrskava struktura, sastav od svinjskog i goveđeg mesa te lagani dimljeni okus.

Hrskava struktura (u fr. craquant) hrenovke „Knack d’Alsace” toliko je karakteristična da se često u njezinom opisu koristi riječ Knackant. Ime „knack” uostalom i dolazi od onomatopeje kojom se oponaša zvuk hrenovke kad se zagrizne.

craquant

Knackant

Korištenje govedine koja sadrži drugačija vlakna od svinjetine utječe na čvrstoću hrenovke „Knack d’Alsace” i pridonosi njezinoj hrskavoj strukturi.

Prirodnim dimljenjem na bukovini hrenovke „Knack d’Alsace” dobivaju lagani dimljeni okus.

5.3.   Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog podrijetla i, prema potrebi, određene kvalitete, ugleda ili drugih svojstava proizvoda

Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog podrijetla i, prema potrebi, određene kvalitete, ugleda ili drugih svojstava proizvoda

Povezanost sa zemljopisnim podrijetlom hrenovke „Knack d’Alsace” zasniva se na njezinoj karakterističnoj kvaliteti i njezinom ugledu.

Alzas je regija s dugom tradicijom proizvodnje suhomesnatih proizvoda, o čemu svjedoče pismeni izvori iz 16. stoljeća.

Povijest Alzasa, osobito njegovo pripajanje Njemačkom Reichu 1871. i uvođenje posebnog sustava oporezivanja mesa u maloprodaji nakon Prvog svjetskog rata, doprinijelo je poboljšanju tehnike izrade fino usitnjene smjese i razvoju zanimanja mesara specijaliziranog za suhomesnate proizvode. Taj je povijesni kontekst bio presudan za usvajanje specifičnih znanja i vještina alzaških mesara koje utječu na posebnost hrenovki „Knack d’Alsace”, tj. na njezinu hrskavu strukturu, njezin sastav od svinjskog i goveđeg mesa i lagan dimljeni okus.

Hrskava struktura hrenovke „Knack d’Alsace” rezultat je znanja i vještina specijaliziranog radnika, koji zna dobiti fino usitnjenu, ljepljivu, glatku, homogenu i zgusnutu smjesu, te nadijevanja u prirodno crijevo koje zahtijeva iskustvo u upravljanju punjenjem kako bi se dobilo dobro zategnuto crijevo unatoč njegovoj krhkosti. Specijalizirani radnik procjenjuje na opip kvalitetu punjenja crijeva koje je od presudne važnosti za hrskavost završnog proizvoda.

Upotreba govedine povezana je s činjenicom da su alzaški mesari specijalizirani za suhomesnate proizvode tradicionalno i mesari u pravom smislu riječi. Oni raspolažu raznovrsnom sirovinom koju iskorištavaju u potpunosti uzimajući komade goveđeg mesa za proizvodnju kobasica. Ova posebnost također proizlazi iz uvođenja tehnika proizvodnje wurtemberških mesara koji su vrlo rano ovladali tehnikom proizvodnje kobasica s govedinom.

Naposljetku, prirodno dimljenje na bukovini, tradicionalno u Alzasu, daje hrenovci„Knack d’Alsace” tipičnu aromu dimljenog. Bukovina se koristi pri dimljenju hrenovke „Knack d’Alsace” jer je lako dostupna u Alzasu i zbog njezinog polaganog i nepotpunog sagorijevanja koje je potrebno za stvaranje dima bez nedostataka crnogoričnog drveća također prisutnog u Alzasu, ali koje prlja pušnice.

Alzaški mesari znali su se okoristiti karakteristikama svojeg prirodnog okoliša i, još više, povijesnim okolnostima kako bi stekli vlastita znanja i vještine koja hrenovci„Knack d’Alsace” daju specifične karakteristike i od njega čine zaštitni znak alzaške industrije suhomesnatih proizvoda.

„Knack d’Alsace” uživa visoki ugled koji je stekao u davnom 17. stoljeću kad je postao sastavnim dijelom pučkih svečanosti. Tako su se stanovnicima Strasbourga prilikom proslave oporavka kralja Luja XV. u rujnu 1744. dijelile velike količine hrenovke „Knack d’Alsace”. „Knack d’Alsace” također je bila u središtu pažnje tijekom Svjetske izložbe 1867. u Parizu, osobito zahvaljujući suhomesnatim proizvodima marke Frick.

„Knack d’Alsace” dio je svih alzaških seoskih proslava i koktel-prijema ili hladnih zakuska. Hrenovke „Knack d’Alsace” tamo se poslužuju u paru na papirnatom tanjuru s kruhom i blagim senfom. „Knack d’Alsace” također je jedan od glavnih sastojaka među suhomesnatim proizvodima koji se poslužuju uz kiseli kupus.

„Knack d’Alsace” danas je simbol alzaške pučke gastronomije i kulture, ali njegov je ugled nadišao granice Alzasa. Navodi se u svim djelima koja spominju alzašku gastronomiju, kao što je „La gastronomie alsacienne” objavljena 1969. u izdanjima „Saisons d’Alsace” gdje je istaknuto da je „Knack d’Alsace”„najslavnija među alzaškim kobasicama” ili u „Popisu kulinarske baštine Francuske” u posebnom izdanju posvećenom Alzasu koje je objavila izdavačka kuća Albin Michel.

najslavnija među alzaškim kobasicama

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe (2))

2

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3bb491ee-d1a8-433d-8da0-f8dca23e1b08

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Vidjeti bilješku 1.

2

---