# Europos Sąjungos C 142/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 142 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. balandžio 29d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 142

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. balandžio 29d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2015/C 142/01 | 2015 m. balandžio 20 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos maisto saugos tarnybos valdančiosios tarybos narys | 1 |
| 2015/C 142/02 | Pranešimas asmenims, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2013/255/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 36/2012 dėl ribojamųjų priemonių, atsižvelgiant į padėtį Sirijoje, numatytos ribojamosios priemonės | 3 |
| | Europos Komisija |
| 2015/C 142/03 | Euro kursas | 4 |
| 2015/C 142/04 | Informacinis pranešimas apie veiksmų nutraukimą trečiųjų šalių, kurioms 2013 m. lapkričio 26 d. buvo pranešta apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, atžvilgiu | 5 |
| 2015/C 142/05 | Informacinis pranešimas apie veiksmų nutraukimą trečiosios šalies, kuriai 2014 m. birželio 10 d. buvo pranešta apie tai, kad ji gali būti pripažinta nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, atžvilgiu | 6 |
| 2015/C 142/06 | 2015 m. balandžio 21 d. Komisijos sprendimas dėl pranešimo trečiajai šaliai, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba | 7 |
| 2015/C 142/07 | Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamojo komiteto nuomonė, pareikšta 2013 m. gruodžio 2 d. posėdyje dėl sprendimo projekto, susijusio su byla AT.39685(1) Fentanilas – Pranešėja – Latvija | 18 |
| 2015/C 142/08 | Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamojo komiteto nuomonė, pareikšta 2013 m. gruodžio 6 d. posėdyje dėl sprendimo projekto, susijusio su byla AT.39685(2) Fentanilas – Pranešėja – Latvija / JK | 19 |
| 2015/C 142/09 | Galutinė bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaita – Fentanilas (AT.39685) | 20 |
| 2015/C 142/10 | 2013 m. gruodžio 10 d. Komisijos sprendimo santrauka, susijusi su bylos nagrinėjimu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnį (Byla AT.39685 – Fentanilis) (pranešta dokumenu Nr. C(2013) 8870) | 21 |
| | Audito Rūmai |
| 2015/C 142/11 | Specialioji ataskaita Nr. 4/2015 Techninė pagalba: koks buvo jos indėlis žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje? | 23 |
| 2015/C 142/12 | Specialioji ataskaita Nr. 5/2015 Ar finansinės priemonės yra sėkmingas ir perspektyvus įrankis kaimo plėtros srityje? | 23 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2015/C 142/01

2015 m. balandžio 20 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos maisto saugos tarnybos valdančiosios tarybos narys

1

2015/C 142/02

Pranešimas asmenims, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2013/255/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 36/2012 dėl ribojamųjų priemonių, atsižvelgiant į padėtį Sirijoje, numatytos ribojamosios priemonės

3

Europos Komisija

2015/C 142/03

Euro kursas

4

2015/C 142/04

Informacinis pranešimas apie veiksmų nutraukimą trečiųjų šalių, kurioms 2013 m. lapkričio 26 d. buvo pranešta apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, atžvilgiu

5

2015/C 142/05

Informacinis pranešimas apie veiksmų nutraukimą trečiosios šalies, kuriai 2014 m. birželio 10 d. buvo pranešta apie tai, kad ji gali būti pripažinta nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, atžvilgiu

6

2015/C 142/06

2015 m. balandžio 21 d. Komisijos sprendimas dėl pranešimo trečiajai šaliai, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba

7

2015/C 142/07

Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamojo komiteto nuomonė, pareikšta 2013 m. gruodžio 2 d. posėdyje dėl sprendimo projekto, susijusio su byla AT.39685(1) Fentanilas – Pranešėja – Latvija

18

2015/C 142/08

Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamojo komiteto nuomonė, pareikšta 2013 m. gruodžio 6 d. posėdyje dėl sprendimo projekto, susijusio su byla AT.39685(2) Fentanilas – Pranešėja – Latvija / JK

19

2015/C 142/09

Galutinė bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaita – Fentanilas (AT.39685)

20

2015/C 142/10

2013 m. gruodžio 10 d. Komisijos sprendimo santrauka, susijusi su bylos nagrinėjimu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnį (Byla AT.39685 – Fentanilis) (pranešta dokumenu Nr. C(2013) 8870)

Fentanilis

(pranešta dokumenu Nr. C(2013) 8870)

21

Audito Rūmai

2015/C 142/11

Specialioji ataskaita Nr. 4/2015 Techninė pagalba: koks buvo jos indėlis žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje?

23

2015/C 142/12

Specialioji ataskaita Nr. 5/2015 Ar finansinės priemonės yra sėkmingas ir perspektyvus įrankis kaimo plėtros srityje?

23

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2015/C 142/13 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.7624 – KKR / Comcast / Pentech / Piton / Scottish Enterprise / Shamrock / FanDuel / JV) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 24 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2015/C 142/14 | Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 25 |
| 2015/C 142/15 | Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 29 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2015/C 142/13

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.7624 – KKR / Comcast / Pentech / Piton / Scottish Enterprise / Shamrock / FanDuel / JV) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

24

KITI AKTAI

Europos Komisija

2015/C 142/14

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

25

2015/C 142/15

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2015 m. balandžio 20 d.

kuriuo skiriamas Europos maisto saugos tarnybos valdančiosios tarybos narys

(2015/C 142/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (1), ypač į jo 25 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos Tarybai pateiktą kandidatų sąrašą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pareikštą nuomonę,

kadangi:

| (1) | labai svarbu užtikrinti Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) nepriklausomumą, aukštą mokslinę kokybę, skaidrumą ir veiksmingumą. Bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis taip pat būtinas; |
| --- | --- |

(1)

labai svarbu užtikrinti Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) nepriklausomumą, aukštą mokslinę kokybę, skaidrumą ir veiksmingumą. Bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis taip pat būtinas;

| (2) | Vienas EFSA valdančiosios tarybos narys, Valérie BADUEL, atsistatydino. Todėl iki jos kadencijos pabaigos turėtų būti paskirtas naujas narys; |
| --- | --- |

(2)

Vienas EFSA valdančiosios tarybos narys, Valérie BADUEL, atsistatydino. Todėl iki jos kadencijos pabaigos turėtų būti paskirtas naujas narys;

| (3) | siekiant paskirti vieną naują EFSA valdančiosios tarybos narį, Taryba išnagrinėjo Komisijos pateiktą sąrašą remiantis Komisijos pateiktais dokumentais ir atsižvelgdama į Europos Parlamento pareikštą nuomonę. Tuo siekiama, kad būtų užtikrinti aukščiausi kompetencijos standartai, patirtis įvairiose srityse, pavyzdžiui, valdymo ir viešojo administravimo srityse, ir kuo didesnis geografinis pasiskirstymas Sąjungos teritorijoje; |
| --- | --- |

(3)

siekiant paskirti vieną naują EFSA valdančiosios tarybos narį, Taryba išnagrinėjo Komisijos pateiktą sąrašą remiantis Komisijos pateiktais dokumentais ir atsižvelgdama į Europos Parlamento pareikštą nuomonę. Tuo siekiama, kad būtų užtikrinti aukščiausi kompetencijos standartai, patirtis įvairiose srityse, pavyzdžiui, valdymo ir viešojo administravimo srityse, ir kuo didesnis geografinis pasiskirstymas Sąjungos teritorijoje;

| (4) | pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 25 straipsnį reikalaujama, kad keturi iš EFSA valdančiosios tarybos narių būtų iš vartotojams ir kitiems maisto grandinės dalyviams atstovaujančių organizacijų. Šiuo metu jau yra keturi šį reikalavimą atitinkantys nariai, |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 25 straipsnį reikalaujama, kad keturi iš EFSA valdančiosios tarybos narių būtų iš vartotojams ir kitiems maisto grandinės dalyviams atstovaujančių organizacijų. Šiuo metu jau yra keturi šį reikalavimą atitinkantys nariai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Laikotarpiui nuo 2015 m. gegužės 1 d. iki 2016 m. birželio 30 d. Europos maisto saugos tarnybos valdančiosios tarybos nariu skiriamas šis asmuo:

Michael WINTER.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2015 m. balandžio 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. DŪKLAVS

---

(1)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

1

---

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/3

---

Pranešimas asmenims, kuriems taikomos Tarybos sprendime 2013/255/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 36/2012 dėl ribojamųjų priemonių, atsižvelgiant į padėtį Sirijoje, numatytos ribojamosios priemonės

(2015/C 142/02)

Toliau pateikta informacija yra skirta asmenims, kurie šiuo metu yra nurodyti Tarybos sprendimo 2013/255/BUSP (1) dėl ribojamųjų priemonių Sirijai I priede ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 36/2012 (2) dėl ribojamųjų priemonių, atsižvelgiant į padėtį Sirijoje, II priede.

Taryba ketina iš dalies pakeisti šių asmenų įtraukimo į sąrašą priežastis: Ali Mamlouk, Rustum Ghazali, Faruq Al Shara' ir brigados generolo Rafiq Shahadah (Sprendimo 2013/255/BUSP I priede ir Reglamento (ES) Nr. 36/2012 II priede jų sąrašo numeriai yra atitinkamai 3, 11, 16 ir 37).

Atitinkami asmenys informuojami, kad iki 2015 m. gegužės 11 d. jie gali toliau nurodytu adresu pateikti Tarybai prašymą nurodyti numatomas įtraukimo į sąrašą priežastis:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OL L 147, 2013 6 1, p. 14.

(2)  OL L 16, 2012 1 19, p. 1.

---

Europos Komisija

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/4

---

Euro kursas (1)

2015 m. balandžio 28 d.

(2015/C 142/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0927 |
| JPY | Japonijos jena | 130,09 |
| DKK | Danijos krona | 7,4607 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,71500 |
| SEK | Švedijos krona | 9,3808 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0464 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,3920 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,471 |
| HUF | Vengrijos forintas | 301,35 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,0015 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,4026 |
| TRY | Turkijos lira | 2,9161 |
| AUD | Australijos doleris | 1,3752 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3188 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,4696 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,4226 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4433 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 167,18 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 13,0108 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 6,7806 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5860 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 149,02 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 3,8755 |
| PHP | Filipinų pesas | 48,320 |
| RUB | Rusijos rublis | 57,0315 |
| THB | Tailando batas | 35,611 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,1786 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,7325 |
| INR | Indijos rupija | 68,9985 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0927

JPY

Japonijos jena

130,09

DKK

Danijos krona

7,4607

GBP

Svaras sterlingas

0,71500

SEK

Švedijos krona

9,3808

CHF

Šveicarijos frankas

1,0464

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,3920

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,471

HUF

Vengrijos forintas

301,35

PLN

Lenkijos zlotas

4,0015

RON

Rumunijos lėja

4,4026

TRY

Turkijos lira

2,9161

AUD

Australijos doleris

1,3752

CAD

Kanados doleris

1,3188

HKD

Honkongo doleris

8,4696

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,4226

SGD

Singapūro doleris

1,4433

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 167,18

ZAR

Pietų Afrikos randas

13,0108

CNY

Kinijos ženminbi juanis

6,7806

HRK

Kroatijos kuna

7,5860

IDR

Indonezijos rupija

14 149,02

MYR

Malaizijos ringitas

3,8755

PHP

Filipinų pesas

48,320

RUB

Rusijos rublis

57,0315

THB

Tailando batas

35,611

BRL

Brazilijos realas

3,1786

MXN

Meksikos pesas

16,7325

INR

Indijos rupija

68,9985

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/5

---

Informacinis pranešimas apie veiksmų nutraukimą trečiųjų šalių, kurioms 2013 m. lapkričio 26 d. buvo pranešta apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, atžvilgiu

(2015/C 142/04)

Europos Komisija (toliau – Komisija) Korėjos Respublikos atžvilgiu nutraukė veiksmus, kuriais kovojama su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (toliau – NNN) žvejyba, pradėtus 2013 m. lapkričio 26 d. Komisijos sprendimu 2013/C 346/03 (1) dėl pranešimo trečiosioms šalims, kad Komisija svarsto galimybę jas pripažinti nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis pagal 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, kuriuo nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (2) (toliau – NNN žvejybos reglamentas).

1.   Teisinis pagrindas

Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnį Komisija turėtų pranešti trečiosioms šalims apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis. Toks pranešimas yra preliminarus. Pranešimas trečiosioms šalims apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis, grindžiamas NNN žvejybos reglamento 31 straipsnyje nustatytais kriterijais.

Tų šalių atžvilgiu Komisija turėtų imtis visų 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Visų pirma Komisija pranešime turėtų pateikti informaciją apie tokį pripažinimą pagrindžiančius esminius faktus ir svarstymus, taip pat informaciją apie galimybę toms šalims atsakyti ir pateikti tokį pripažinimo pagrindimą paneigiančių įrodymų arba, kai tinka, pateikti padėties pagerinimo veiksmų planą ir priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti.

Komisija turėtų suteikti tokioms trečiosioms šalims pakankamai laiko atsakyti į pranešimą ir nustatyti pagrįstą laikotarpį padėčiai ištaisyti.

2.   Procedūra

2013 m. lapkričio 26 d. Europos Komisija pranešė Korėjos Respublikai apie tai, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba.

Komisija pabrėžė, jog tam, kad nebūtų pripažinta nebendradarbiaujančia šalimi, Korėja paraginta bendradarbiauti su Komisija remiantis siūlomu veiksmų planu nustatytiems trūkumams pašalinti.

Komisija pradėjo dialogą su Korėjos Respublika. Ši šalis pateikė pastabas žodžiu ir raštu; Komisija jas išnagrinėjo ir į jas atsižvelgė. Komisija toliau rinko ir tikrino visą, jos nuomone, reikalingą informaciją.

Korėjos Respublika ėmėsi reikalingų priemonių, kad būtų nutraukta atitinkama NNN žvejyba ir užkirstas kelias bet kokiai panašiai veiklai ateityje, ir panaikino bet kokį veikimą ar neveikimą, dėl kurio jai pranešta apie tai, kad ji gali būti pripažinta šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba.

3.   Išvada

Todėl šiuo atveju, išnagrinėjusi pirmiau nurodytas aplinkybes, Komisija nusprendė Korėjos Respublikos atžvilgiu nutraukti veiksmus pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnio nuostatas dėl jai, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybei, tarptautinėje teisėje nustatytų pareigų užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Komisija jau oficialiai informavo atitinkamas kompetentingas institucijas.

Pirmiau nurodytas veiksmų nutraukimas neužkerta kelio Komisijai ar Tarybai ateityje imtis bet kokių kitų veiksmų tuo atveju, jei iš faktinių aplinkybių būtų matyti, jog šalis nevykdo jai, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybei, tarptautinėje teisėje nustatytų pareigų imtis veiksmų, kad užkirstų kelią NNN žvejybai, atgrasytų nuo jos ir ją panaikintų.

---

(1)  OL C 346, 2013 11 27, p. 26.

(2)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

---

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/6

---

Informacinis pranešimas apie veiksmų nutraukimą trečiosios šalies, kuriai 2014 m. birželio 10 d. buvo pranešta apie tai, kad ji gali būti pripažinta nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, atžvilgiu

(2015/C 142/05)

Europos Komisija (toliau – Komisija) Filipinų Respublikos atžvilgiu nutraukė veiksmus, kuriais kovojama su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (toliau – NNN) žvejyba, pradėtus 2014 m. birželio 10 d. Komisijos sprendimu 2014/C 185/03 (1) dėl pranešimo Filipinų Respublikai, kad Komisija svarsto galimybę ją pripažinti nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi pagal 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, kuriuo nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (2) (toliau – NNN žvejybos reglamentas).

1.   Teisinis pagrindas

Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnį Komisija turėtų pranešti trečiosioms šalims apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis. Toks pranešimas yra preliminarus. Pranešimas trečiosioms šalims apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis, grindžiamas NNN žvejybos reglamento 31 straipsnyje nustatytais kriterijais.

Tų šalių atžvilgiu Komisija turėtų imtis visų 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Visų pirma Komisija pranešime turėtų pateikti informaciją apie tokį pripažinimą pagrindžiančius esminius faktus ir svarstymus, taip pat informaciją apie galimybę toms šalims atsakyti ir pateikti tokį pripažinimo pagrindimą paneigiančių įrodymų arba, kai tinka, pateikti padėties pagerinimo veiksmų planą ir priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti.

Komisija turėtų suteikti atitinkamoms trečiosioms šalims pakankamai laiko atsakyti į pranešimą ir nustatyti pagrįstą laikotarpį padėčiai ištaisyti.

2.   Procedūra

2014 m. birželio 10 d. Europos Komisija pranešė Filipinų Respublikai apie tai, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba.

Komisija pabrėžė, jog tam, kad Filipinų Respublika nebūtų pripažinta nebendradarbiaujančia šalimi, ji buvo paraginta bendradarbiauti su Komisija remiantis siūlomu veiksmų planu nustatytiems trūkumams pašalinti.

Komisija pradėjo dialogą su Filipinų Respublika. Ši šalis pateikė pastabas žodžiu ir raštu; Komisija jas išnagrinėjo ir į jas atsižvelgė. Komisija toliau rinko ir tikrino visą, jos nuomone, reikalingą informaciją.

Filipinų Respublika ėmėsi reikiamų priemonių, kad būtų nutraukta atitinkama NNN žvejyba ir užkirstas kelias bet kokiai panašiai veiklai ateityje, ir panaikino bet kokį veikimą ar neveikimą, dėl kurio jai pranešta apie tai, kad ji gali būti pripažinta šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba.

3.   Išvada

Todėl šiuo atveju, išnagrinėjusi pirmiau nurodytas aplinkybes, Komisija nusprendė Filipinų Respublikos atžvilgiu nutraukti veiksmus pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnio nuostatas dėl jai, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybei, tarptautinėje teisėje nustatytų pareigų užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Komisija jau oficialiai informavo atitinkamas kompetentingas institucijas.

Pirmiau nurodytas veiksmų nutraukimas neužkerta kelio Komisijai ar Tarybai ateityje imtis bet kokių kitų veiksmų tuo atveju, jei iš faktinių aplinkybių būtų matyti, jog šalis nevykdo jai, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybei, tarptautinėje teisėje nustatytų pareigų imtis veiksmų, kad užkirstų kelią NNN žvejybai, atgrasytų nuo jos ir ją panaikintų.

---

(1)  OL C 185, 2014 17 6, p. 17.

(2)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

---

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/7

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2015 m. balandžio 21 d.

dėl pranešimo trečiajai šaliai, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba

(2015/C 142/06)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantį reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (1), ypač į jo 32 straipsnį,

kadangi:

1.   ĮVADAS

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (toliau – NNN žvejybos reglamentas) nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (toliau – NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (toliau – NNN žvejybos reglamentas) nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (toliau – NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

| (2) | NNN žvejybos reglamento VI skyriuje išdėstyta tvarka, pagal kurią nustatomos nebendradarbiaujančios trečiosios šalys, imamasi veiksmų tokių šalių atžvilgiu, sudaromas jų sąrašas, išbraukiama iš to sąrašo, tas sąrašas viešinamas ir imamasi bet kokių neatidėliotinų priemonių. |
| --- | --- |

(2)

NNN žvejybos reglamento VI skyriuje išdėstyta tvarka, pagal kurią nustatomos nebendradarbiaujančios trečiosios šalys, imamasi veiksmų tokių šalių atžvilgiu, sudaromas jų sąrašas, išbraukiama iš to sąrašo, tas sąrašas viešinamas ir imamasi bet kokių neatidėliotinų priemonių.

| (3) | Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnį Komisija turi pranešti trečiosioms šalims apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis. Toks pranešimas yra preliminarus. Jis turi būti grindžiamas NNN žvejybos reglamento 31 straipsnyje nustatytais kriterijais. Komisija trečiųjų šalių, kurioms pateiktas pranešimas, atžvilgiu taip pat turi imtis visų to reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Visų pirma Komisija pranešime turi pateikti informaciją apie tokį pripažinimą pagrindžiančius esminius faktus ir svarstymus, suteikti galimybę toms šalims atsakyti ir pateikti tokį pripažinimo pagrindimą paneigiančių įrodymų arba, kai tinka, pateikti padėties pagerinimo veiksmų planą ir priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti. Komisija turi suteikti trečiosioms šalims, kurioms pateiktas pranešimas, pakankamai laiko atsakyti į pranešimą ir pagrįstą laikotarpį padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(3)

Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnį Komisija turi pranešti trečiosioms šalims apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis. Toks pranešimas yra preliminarus. Jis turi būti grindžiamas NNN žvejybos reglamento 31 straipsnyje nustatytais kriterijais. Komisija trečiųjų šalių, kurioms pateiktas pranešimas, atžvilgiu taip pat turi imtis visų to reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Visų pirma Komisija pranešime turi pateikti informaciją apie tokį pripažinimą pagrindžiančius esminius faktus ir svarstymus, suteikti galimybę toms šalims atsakyti ir pateikti tokį pripažinimo pagrindimą paneigiančių įrodymų arba, kai tinka, pateikti padėties pagerinimo veiksmų planą ir priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti. Komisija turi suteikti trečiosioms šalims, kurioms pateiktas pranešimas, pakankamai laiko atsakyti į pranešimą ir pagrįstą laikotarpį padėčiai ištaisyti.

| (4) | Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnį Komisija turi nustatyti trečiąsias šalis, kurias ji laiko nebendradarbiaujančiomis kovojant su NNN žvejyba. Trečioji šalis turi būti pripažinta nebendradarbiaujančia, jeigu ji, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė, nevykdo pagal tarptautinę teisę jai tenkančių pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. |
| --- | --- |

(4)

Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnį Komisija turi nustatyti trečiąsias šalis, kurias ji laiko nebendradarbiaujančiomis kovojant su NNN žvejyba. Trečioji šalis turi būti pripažinta nebendradarbiaujančia, jeigu ji, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė, nevykdo pagal tarptautinę teisę jai tenkančių pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

| (5) | Trečiųjų šalių pripažinimas nebendradarbiaujančiomis turi būti grindžiamas visos pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 2 dalį gautos informacijos apžvalga. |
| --- | --- |

(5)

Trečiųjų šalių pripažinimas nebendradarbiaujančiomis turi būti grindžiamas visos pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 2 dalį gautos informacijos apžvalga.

| (6) | Remdamasi NNN žvejybos reglamento 33 straipsniu, Taryba turi sudaryti nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą. Toms šalims taikomos, inter alia, NNN žvejybos reglamento 38 straipsnyje nustatytos priemonės. |
| --- | --- |

(6)

Remdamasi NNN žvejybos reglamento 33 straipsniu, Taryba turi sudaryti nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą. Toms šalims taikomos, inter alia, NNN žvejybos reglamento 38 straipsnyje nustatytos priemonės.

| (7) | Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 1 dalį, kad būtų pripažinti trečiųjų šalių–vėliavos valstybių patvirtinti sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai, tos trečiosios šalys turi pranešti Komisijai apie priemones, susijusias su įstatymų, normų ir išteklių išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių privalo laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu. |
| --- | --- |

(7)

Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 1 dalį, kad būtų pripažinti trečiųjų šalių–vėliavos valstybių patvirtinti sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai, tos trečiosios šalys turi pranešti Komisijai apie priemones, susijusias su įstatymų, normų ir išteklių išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių privalo laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu.

| (8) | Remdamasi NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalimi, Komisija turi vykdyti administracinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis srityse, susijusiose su to reglamento įgyvendinimu. |
| --- | --- |

(8)

Remdamasi NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalimi, Komisija turi vykdyti administracinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis srityse, susijusiose su to reglamento įgyvendinimu.

2.   TAILANDO KARALYSTEI TAIKOMA TVARKA

| (9) | Tailando Karalystės, kaip vėliavos valstybės, pranešimą pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnį Komisija gavo 2009 m. spalio 6 d. |
| --- | --- |

(9)

Tailando Karalystės, kaip vėliavos valstybės, pranešimą pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnį Komisija gavo 2009 m. spalio 6 d.

| (10) | 2011 m. balandžio 18–22 d. Komisija, padedama Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (EŽKA), NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalyje numatyta administracinio bendradarbiavimo tvarka surengė apsilankymą į Tailandą. |
| --- | --- |

(10)

2011 m. balandžio 18–22 d. Komisija, padedama Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (EŽKA), NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalyje numatyta administracinio bendradarbiavimo tvarka surengė apsilankymą į Tailandą.

| (11) | Per apsilankymą buvo siekiama patikrinti informaciją apie Tailando taikomas priemones, susijusias su įstatymų, normų ir išteklių išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių privalo laikytis šalies žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu, taip pat apie priemones, kurių Tailandas ėmėsi vykdydamas kovos su NNN žvejyba įpareigojimus ir laikydamasis reikalavimų ir punktų, susijusių su Sąjungos taikoma sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistema. |
| --- | --- |

(11)

Per apsilankymą buvo siekiama patikrinti informaciją apie Tailando taikomas priemones, susijusias su įstatymų, normų ir išteklių išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių privalo laikytis šalies žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu, taip pat apie priemones, kurių Tailandas ėmėsi vykdydamas kovos su NNN žvejyba įpareigojimus ir laikydamasis reikalavimų ir punktų, susijusių su Sąjungos taikoma sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistema.

| (12) | 2011 m. birželio 30 d. Tailandui išsiųsta galutinė apsilankymo ataskaita. |
| --- | --- |

(12)

2011 m. birželio 30 d. Tailandui išsiųsta galutinė apsilankymo ataskaita.

| (13) | 2012 m. balandžio 27 d. įvyko techninis Tailando ir Komisijos tarnybų susitikimas. Tailandas pateikė naujausią informaciją apie NNN žvejybos reglamento įgyvendinimo pokyčius, įvykusius nuo 2011 m. balandžio mėn. Tailandas pateikė peržiūrėtą Žuvininkystės įstatymą, kuriam pritarė ministrų kabinetas ir kuris parengtas tvirtinti senate ir parlamente, taip pat pradėtą laivų stebėjimo sistemos programą, kurios tolesnis įgyvendinimo etapas buvo numatytas 2013 m., ir vertimui raštu parengtą Nacionalinio kovos su NNN žvejyba veiksmų plano galutinį projektą. |
| --- | --- |

(13)

2012 m. balandžio 27 d. įvyko techninis Tailando ir Komisijos tarnybų susitikimas. Tailandas pateikė naujausią informaciją apie NNN žvejybos reglamento įgyvendinimo pokyčius, įvykusius nuo 2011 m. balandžio mėn. Tailandas pateikė peržiūrėtą Žuvininkystės įstatymą, kuriam pritarė ministrų kabinetas ir kuris parengtas tvirtinti senate ir parlamente, taip pat pradėtą laivų stebėjimo sistemos programą, kurios tolesnis įgyvendinimo etapas buvo numatytas 2013 m., ir vertimui raštu parengtą Nacionalinio kovos su NNN žvejyba veiksmų plano galutinį projektą.

| (14) | 2012 m. spalio 9–12 d. surengtas kitas Komisijos apsilankymas į Tailandą siekiant patikrinti, kaip įgyvendinami veiksmai, kurių imtasi per pirmą apsilankymą. |
| --- | --- |

(14)

2012 m. spalio 9–12 d. surengtas kitas Komisijos apsilankymas į Tailandą siekiant patikrinti, kaip įgyvendinami veiksmai, kurių imtasi per pirmą apsilankymą.

| (15) | 2012 m. lapkričio 9 d. Tailandui pateikta galutinė apsilankymo ataskaita. |
| --- | --- |

(15)

2012 m. lapkričio 9 d. Tailandui pateikta galutinė apsilankymo ataskaita.

| (16) | 2012 m. lapkričio 29 d. Tailandas pateikė papildomos informacijos, o 2013 m. sausio 23 d. – savo pastabas dėl 2012 m. lapkričio mėn. apsilankymo ataskaitos. |
| --- | --- |

(16)

2012 m. lapkričio 29 d. Tailandas pateikė papildomos informacijos, o 2013 m. sausio 23 d. – savo pastabas dėl 2012 m. lapkričio mėn. apsilankymo ataskaitos.

| (17) | Vasario 15 d. Komisija atsakė į pastabas, pateiktas 2013 m. sausio 23 d. Tailando ataskaitoje. |
| --- | --- |

(17)

Vasario 15 d. Komisija atsakė į pastabas, pateiktas 2013 m. sausio 23 d. Tailando ataskaitoje.

| (18) | 2013 m. balandžio 11 d. Tailandas pateikė papildomos informacijos – veiksmų planą, kuriuo siekiama gerinti importuojamų žuvininkystės produktų atsekamumo sistemas. |
| --- | --- |

(18)

2013 m. balandžio 11 d. Tailandas pateikė papildomos informacijos – veiksmų planą, kuriuo siekiama gerinti importuojamų žuvininkystės produktų atsekamumo sistemas.

| (19) | 2014 m. spalio 8–9 d. surengtas kitas Komisijos apsilankymas į Tailandą siekiant patikrinti, kaip įgyvendinami veiksmai, kurių imtasi per 2012 m. spalio mėn. misiją. |
| --- | --- |

(19)

2014 m. spalio 8–9 d. surengtas kitas Komisijos apsilankymas į Tailandą siekiant patikrinti, kaip įgyvendinami veiksmai, kurių imtasi per 2012 m. spalio mėn. misiją.

| (20) | 2014 m. spalio 29 d. Tailandui išsiųsta galutinė apsilankymo ataskaita. Per apsilankymą Komisija nustatė, kad šalinant 2011 m. nustatytus svarbius trūkumus padaryta nedidelė pažanga arba jos visai nepadaryta. |
| --- | --- |

(20)

2014 m. spalio 29 d. Tailandui išsiųsta galutinė apsilankymo ataskaita. Per apsilankymą Komisija nustatė, kad šalinant 2011 m. nustatytus svarbius trūkumus padaryta nedidelė pažanga arba jos visai nepadaryta.

| (21) | 2014 m. lapkričio 19 d. įvyko Tailando ir Komisijos tarnybų susitikimas, per kurį Tailandas pateikė papildomų pastabų. Po susitikimo Tailandas pateikė keletą rašytinių pareiškimų. 2015 m. sausio 28 d. Tailandas pateikė neoficialią 2015 m. sausio 9 d. paskelbto peržiūrėto Žuvininkystės įstatymo versiją (nuoroda į Žuvininkystės įstatymą B.E. 2558 (2015)). |
| --- | --- |

(21)

2014 m. lapkričio 19 d. įvyko Tailando ir Komisijos tarnybų susitikimas, per kurį Tailandas pateikė papildomų pastabų. Po susitikimo Tailandas pateikė keletą rašytinių pareiškimų. 2015 m. sausio 28 d. Tailandas pateikė neoficialią 2015 m. sausio 9 d. paskelbto peržiūrėto Žuvininkystės įstatymo versiją (nuoroda į Žuvininkystės įstatymą B.E. 2558 (2015)).

| (22) | Tailandas yra Indijos vandenyno tunų komisijos (angl. santrumpa IOTC) narys. Tailandas yra ratifikavęs 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (angl. santrumpa UNCLOS). |
| --- | --- |

(22)

Tailandas yra Indijos vandenyno tunų komisijos (angl. santrumpa IOTC) narys. Tailandas yra ratifikavęs 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (angl. santrumpa UNCLOS).

| (23) | Komisija, siekdama įvertinti, ar Tailandas vykdo jam, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybei, tenkančius tarptautinius įpareigojimus, nustatytus (22), konstatuojamojoje dalyje nurodytuose tarptautiniuose susitarimuose, taip pat toje konstatuojamojoje dalyje minimos atitinkamos regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO) nustatytus įpareigojimus, rinko ir vertino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo tuo tikslu reikalinga. Dabartinis Tailando žuvininkystės valdymui skirtas pagrindinis teisės aktas, yra 1947 m. Žuvininkystės įstatymas. Numatoma, kad peržiūrėtas įstatymas, kuris buvo paskelbtas 2015 m. sausio mėn., įsigalios 2015 m. Jis papildytas keletu ministerijos nutarimų ir pranešimų, susijusių su techniniais žuvininkystės valdymo aspektais. Dauguma šių dokumentų yra daugiau kaip 10 metų senumo ir atnaujinti nebuvo. Tailando valdžios institucijos sutiko, kad Žuvininkystės įstatymą reikia peržiūrėti ir jau daug metų dirba rengdamos naują teisės aktą. |
| --- | --- |

(23)

Komisija, siekdama įvertinti, ar Tailandas vykdo jam, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybei, tenkančius tarptautinius įpareigojimus, nustatytus (22), konstatuojamojoje dalyje nurodytuose tarptautiniuose susitarimuose, taip pat toje konstatuojamojoje dalyje minimos atitinkamos regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO) nustatytus įpareigojimus, rinko ir vertino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo tuo tikslu reikalinga. Dabartinis Tailando žuvininkystės valdymui skirtas pagrindinis teisės aktas, yra 1947 m. Žuvininkystės įstatymas. Numatoma, kad peržiūrėtas įstatymas, kuris buvo paskelbtas 2015 m. sausio mėn., įsigalios 2015 m. Jis papildytas keletu ministerijos nutarimų ir pranešimų, susijusių su techniniais žuvininkystės valdymo aspektais. Dauguma šių dokumentų yra daugiau kaip 10 metų senumo ir atnaujinti nebuvo. Tailando valdžios institucijos sutiko, kad Žuvininkystės įstatymą reikia peržiūrėti ir jau daug metų dirba rengdamos naują teisės aktą.

| (24) | Komisija taip pat pasinaudojo informacija, gauta iš IOTC paskelbtų duomenų, taip pat viešai skelbiama informacija. |
| --- | --- |

(24)

Komisija taip pat pasinaudojo informacija, gauta iš IOTC paskelbtų duomenų, taip pat viešai skelbiama informacija.

3.   GALIMYBĖ, KAD TAILANDAS BUS PRIPAŽINTAS NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI

| (25) | Remdamasi NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalimi, Komisija tikrino, ar Tailandas vykdo jam skirtas vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigas. Atlikdama tą patikrinimą, Komisija atsižvelgė į NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nurodytus kriterijus. |
| --- | --- |

(25)

Remdamasi NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalimi, Komisija tikrino, ar Tailandas vykdo jam skirtas vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigas. Atlikdama tą patikrinimą, Komisija atsižvelgė į NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nurodytus kriterijus.

3.1.   Pasikartojančią NNN žvejybą vykdantys laivai ir NNN žvejybos produktų prekybos srautai (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4 dalis)

| (26) | Komisija, remdamasi informacija, gauta per apsilankymus vietoje ir iš viešai prieinamos informacijos šaltinių, nustatė, kad 2010–2014 m. laikotarpiu (2)
   (3)
   (4) NNN veiklą vykdė mažiausiai 11 laivų. |
| --- | --- |

(26)

Komisija, remdamasi informacija, gauta per apsilankymus vietoje ir iš viešai prieinamos informacijos šaltinių, nustatė, kad 2010–2014 m. laikotarpiu (2)
   (3)
   (4) NNN veiklą vykdė mažiausiai 11 laivų.

| (27) | Remiantis gautais įrodymais, pranešama, kad su Tailando vėliava plaukiojantys laivai padarė toliau nurodytus sunkius išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taikomų atitinkamuose žvejybos rajonuose, pažeidimus: žvejojo neturėdami galiojančios licencijos, įgaliojimo arba leidimo, išduoto vėliavos valstybės arba atitinkamų pakrantės valstybių; neturėdami laivų stebėjimo sistemos (toliau – LSS) įrangos žvejojo atviroje jūroje ir pakrantės valstybėse, kuriose reikalaujama, kad visi su užsienio valstybių vėliavomis plaukiojantys laivai turėtų LSS; teikė klaidingą informaciją apie žvejybos rajonus siekdami iš Tailando valdžios institucijų gauti sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų patvirtinimą, kad produktus galėtų importuoti į ES; klastojo arba slėpė savo laivų žymas, tapatybės arba registracijos duomenis; trukdė dirbti pakrantės valstybės pareigūnams, šiems atliekant savo pareigas, t. y. tikrinant, kaip laikomasi taikytinų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių. Be to, kai kurie iš šių laivų nevykdė savo pareigų registruoti ir pranešti pakrantės valstybės institucijoms įplaukimo į uostą bei išplaukimo iš jo ir sužvejotų žuvų kiekio duomenis. Tailando Žuvininkystės departamentas išnagrinėjo vieną iš tų atvejų, kaip paaiškinta šiame sprendime ((79) konstatuojamoji dalis), tačiau kitų veiksmų įrodymų Komisijai pateikta nebuvo. |
| --- | --- |

(27)

Remiantis gautais įrodymais, pranešama, kad su Tailando vėliava plaukiojantys laivai padarė toliau nurodytus sunkius išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taikomų atitinkamuose žvejybos rajonuose, pažeidimus: žvejojo neturėdami galiojančios licencijos, įgaliojimo arba leidimo, išduoto vėliavos valstybės arba atitinkamų pakrantės valstybių; neturėdami laivų stebėjimo sistemos (toliau – LSS) įrangos žvejojo atviroje jūroje ir pakrantės valstybėse, kuriose reikalaujama, kad visi su užsienio valstybių vėliavomis plaukiojantys laivai turėtų LSS; teikė klaidingą informaciją apie žvejybos rajonus siekdami iš Tailando valdžios institucijų gauti sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų patvirtinimą, kad produktus galėtų importuoti į ES; klastojo arba slėpė savo laivų žymas, tapatybės arba registracijos duomenis; trukdė dirbti pakrantės valstybės pareigūnams, šiems atliekant savo pareigas, t. y. tikrinant, kaip laikomasi taikytinų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių. Be to, kai kurie iš šių laivų nevykdė savo pareigų registruoti ir pranešti pakrantės valstybės institucijoms įplaukimo į uostą bei išplaukimo iš jo ir sužvejotų žuvų kiekio duomenis. Tailando Žuvininkystės departamentas išnagrinėjo vieną iš tų atvejų, kaip paaiškinta šiame sprendime ((79) konstatuojamoji dalis), tačiau kitų veiksmų įrodymų Komisijai pateikta nebuvo.

| (28) | 2014 m. spalio mėn. 5 Tailando laivai buvo sulaikyti dėl neteisėtos žvejybos Papua Naujosios Gvinėjos (PNG) išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ). Kadangi dauguma Tailando laivų neturi LSS (kaip nurodyta (37)konstatuojamojoje dalyje), o taip pat menkai bendradarbiauja su kaimyninėmis valstybėmis (šio sprendimo 3.2 skirsnis), galima daryti prielaidą, kad Tailando laivyne esama didelės NNN žvejybos veiklos rizikos. Riziką padidina ir tai, kad Tailando laivai, 2011–2014 m. vykdę NNN žvejybos veiklą Indijos vandenyne ir vakarinėje Ramiojo vandenyno dalyje, yra plačiai pasiskirstę (kaip nurodyta (26) konstatuojamojoje dalyje). Šių incidentų vieta ir paplitimas atitinka Tailando tolimosios žvejybos laivyno pasiskirstymą iki 2012 m. |
| --- | --- |

(28)

2014 m. spalio mėn. 5 Tailando laivai buvo sulaikyti dėl neteisėtos žvejybos Papua Naujosios Gvinėjos (PNG) išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ). Kadangi dauguma Tailando laivų neturi LSS (kaip nurodyta (37)konstatuojamojoje dalyje), o taip pat menkai bendradarbiauja su kaimyninėmis valstybėmis (šio sprendimo 3.2 skirsnis), galima daryti prielaidą, kad Tailando laivyne esama didelės NNN žvejybos veiklos rizikos. Riziką padidina ir tai, kad Tailando laivai, 2011–2014 m. vykdę NNN žvejybos veiklą Indijos vandenyne ir vakarinėje Ramiojo vandenyno dalyje, yra plačiai pasiskirstę (kaip nurodyta (26) konstatuojamojoje dalyje). Šių incidentų vieta ir paplitimas atitinka Tailando tolimosios žvejybos laivyno pasiskirstymą iki 2012 m.

| (29) | Istoriškai Tailando laivyno sužvejotas laimikis sudarydavo 40 % visos jūrų žuvų produkcijos. Tačiau pastaraisiais metais ši dalis labai sumažėjo dėl priedugnio ir pelaginių žuvų išteklių peržvejojimo Tailando vandenyse (5). 2007 m. pranešta, kad daugiau kaip 460 žinomų Tailando laivyno laivų žvejojo Indonezijos, Kambodžos, Malaizijos, Bangladešo, Somalio, Madagaskaro ir Mianmaro vandenyse. Šiandien tolimosios žvejybos laivynas sumažėjęs iki 10 ūdomis žvejojančių laivų, turinčių leidimą žvejoti IOTC rajone, ir 52 tralerių, kuriems išduota licencija žvejoti Papua Naujojoje Gvinėjoje. Sumažėję žuvų ištekliai Tailando teritoriniuose vandenyse, o kartu ir sumažėjęs žvejybos rajonas netekus teisių žvejoti trečiųjų šalių vandenyse rodo, kad daug žvejybos laivų tebevykdo neteisėtą veiklą, nereguliuodami ir nepranešdami žuvų, sužvejotų tiek atviroje jūroje, tiek pakrančių valstybių vandenyse, kiekio. |
| --- | --- |

(29)

Istoriškai Tailando laivyno sužvejotas laimikis sudarydavo 40 % visos jūrų žuvų produkcijos. Tačiau pastaraisiais metais ši dalis labai sumažėjo dėl priedugnio ir pelaginių žuvų išteklių peržvejojimo Tailando vandenyse (5). 2007 m. pranešta, kad daugiau kaip 460 žinomų Tailando laivyno laivų žvejojo Indonezijos, Kambodžos, Malaizijos, Bangladešo, Somalio, Madagaskaro ir Mianmaro vandenyse. Šiandien tolimosios žvejybos laivynas sumažėjęs iki 10 ūdomis žvejojančių laivų, turinčių leidimą žvejoti IOTC rajone, ir 52 tralerių, kuriems išduota licencija žvejoti Papua Naujojoje Gvinėjoje. Sumažėję žuvų ištekliai Tailando teritoriniuose vandenyse, o kartu ir sumažėjęs žvejybos rajonas netekus teisių žvejoti trečiųjų šalių vandenyse rodo, kad daug žvejybos laivų tebevykdo neteisėtą veiklą, nereguliuodami ir nepranešdami žuvų, sužvejotų tiek atviroje jūroje, tiek pakrančių valstybių vandenyse, kiekio.

| (30) | Nuo 2011 m. laivynas padidėjo daugiau kaip 15 000 laivų ir dabar jį sudaro maždaug 40 000 laivų, iš kurių 7 000 priskiriami komerciniams laivams (kiekvieno jų bendroji talpa didesnė negu 20 tonų). Iš jų mažiau nei penktadalyje naudojami laivo žurnalai, ir tai rodo, kad didžioji sužvejotų žuvų kiekio dalis lieka nepranešta. Taigi Tailandas nevykdė jam skirtų pakrantės valstybės įpareigojimų savo IEZ užtikrinti optimalų žuvininkystės išteklių naudojimą atsižvelgiant į mokslinius, aplinkosauginius ir ekonominius veiksnius, kaip nurodyta UNCLOS 61 ir 62 straipsniuose. Tai taip pat neatitinka Tarptautinio veiksmų plano, kuriuo siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (angl. IPOA IUU (6)), 24 punkto nuostatų, kuriose numatyta prievolė reguliariai teikti laivo žurnalų informaciją apie sužvejotų žuvų kiekį. |
| --- | --- |

(30)

Nuo 2011 m. laivynas padidėjo daugiau kaip 15 000 laivų ir dabar jį sudaro maždaug 40 000 laivų, iš kurių 7 000 priskiriami komerciniams laivams (kiekvieno jų bendroji talpa didesnė negu 20 tonų). Iš jų mažiau nei penktadalyje naudojami laivo žurnalai, ir tai rodo, kad didžioji sužvejotų žuvų kiekio dalis lieka nepranešta. Taigi Tailandas nevykdė jam skirtų pakrantės valstybės įpareigojimų savo IEZ užtikrinti optimalų žuvininkystės išteklių naudojimą atsižvelgiant į mokslinius, aplinkosauginius ir ekonominius veiksnius, kaip nurodyta UNCLOS 61 ir 62 straipsniuose. Tai taip pat neatitinka Tarptautinio veiksmų plano, kuriuo siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (angl. IPOA IUU (6)), 24 punkto nuostatų, kuriose numatyta prievolė reguliariai teikti laivo žurnalų informaciją apie sužvejotų žuvų kiekį.

| (31) | Iš (28)–(30) konstatuojamųjų dalių matyti, kad Tailando žuvininkystei ir pramonei įtaką daro mažėjantys žuvų ištekliai, žvejybos rajono sumažėjimas (draudimai žvejoti IEZ rajone ir prarasta teisė žvejoti trečiųjų šalių–pakrančių valstybių vandenyse) ir didėjantys žvejybos pajėgumai (nuo maždaug 4 000 komercinių laivų 2011 m. iki 7 000 laivų 2014 m.). Visos šiose konstatuojamosiose dalyse aprašytos aplinkybės pagrindžia preliminarią išvadą, kad Tailando laivynas už Tailando teritorinių vandenų ribų vykdo neteisėtą veiklą ir nedeklaruoja sužvejotų žuvų kiekio arba deklaruoja jį neteisingai. |
| --- | --- |

(31)

Iš (28)–(30) konstatuojamųjų dalių matyti, kad Tailando žuvininkystei ir pramonei įtaką daro mažėjantys žuvų ištekliai, žvejybos rajono sumažėjimas (draudimai žvejoti IEZ rajone ir prarasta teisė žvejoti trečiųjų šalių–pakrančių valstybių vandenyse) ir didėjantys žvejybos pajėgumai (nuo maždaug 4 000 komercinių laivų 2011 m. iki 7 000 laivų 2014 m.). Visos šiose konstatuojamosiose dalyse aprašytos aplinkybės pagrindžia preliminarią išvadą, kad Tailando laivynas už Tailando teritorinių vandenų ribų vykdo neteisėtą veiklą ir nedeklaruoja sužvejotų žuvų kiekio arba deklaruoja jį neteisingai.

| (32) | Atsižvelgdama į (26), (27), (28) ir (31) konstatuojamosiose dalyse išdėstytą informaciją, Komisija mano, kad Tailandas nevykdė jam skirtų vėliavos valstybės įpareigojimų užkirsti kelią savo laivynui vykdyti NNN žvejybos veiklą. Šiomis aplinkybėmis primenama, kad pagal UNCLOS 94 straipsnio 2 dalies b punktą vėliavos valstybė pagal nacionalinę teisę privalo vykdyti jurisdikciją su jos vėliava plaukiojančių laivų (įskaitant laivo kapitono, pareigūnų ir įgulos narių veiksmus) atžvilgiu. Pažymėtina, kad vėliavos valstybėms nustatyta pareiga atitinkamų piliečių atžvilgiu vienašališkai arba bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis imtis tokių priemonių, kurių gali prireikti siekiant išsaugoti gyvuosius atviros jūros išteklius. |
| --- | --- |

(32)

Atsižvelgdama į (26), (27), (28) ir (31) konstatuojamosiose dalyse išdėstytą informaciją, Komisija mano, kad Tailandas nevykdė jam skirtų vėliavos valstybės įpareigojimų užkirsti kelią savo laivynui vykdyti NNN žvejybos veiklą. Šiomis aplinkybėmis primenama, kad pagal UNCLOS 94 straipsnio 2 dalies b punktą vėliavos valstybė pagal nacionalinę teisę privalo vykdyti jurisdikciją su jos vėliava plaukiojančių laivų (įskaitant laivo kapitono, pareigūnų ir įgulos narių veiksmus) atžvilgiu. Pažymėtina, kad vėliavos valstybėms nustatyta pareiga atitinkamų piliečių atžvilgiu vienašališkai arba bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis imtis tokių priemonių, kurių gali prireikti siekiant išsaugoti gyvuosius atviros jūros išteklius.

| (33) | Pagal 31 straipsnio 4 dalies b punktą Komisija taip pat išnagrinėjo priemones, kurių Tailandas ėmėsi dėl žuvininkystės produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimo į jo rinką. |
| --- | --- |

(33)

Pagal 31 straipsnio 4 dalies b punktą Komisija taip pat išnagrinėjo priemones, kurių Tailandas ėmėsi dėl žuvininkystės produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimo į jo rinką.

| (34) | Komisija išnagrinėjo dokumentus ir kitą informaciją, susijusią su Tailando vykdoma jūrinės žvejybos ir importuojamų produktų stebėsena ir kontrole. Atsižvelgdama į šį vertinimą, Komisija mano, kad Tailandas negali užtikrinti, kad į jo uostus įvežami arba į jame esančias perdirbimo įmones atvežami žuvininkystės produktai nebūtų gauti vykdant NNN žvejybą. Tailando valdžios institucijos nesugebėjo įrodyti turinčios visą informaciją, reikalingą patvirtinti, kad importas vykdomas ir ES rinkai skirti perdirbti produktai gauti teisėtai. Pagrindiniai elementai, kuriais grindžiamas Komisijos vertinimas, trumpai išdėstyti toliau. |
| --- | --- |

(34)

Komisija išnagrinėjo dokumentus ir kitą informaciją, susijusią su Tailando vykdoma jūrinės žvejybos ir importuojamų produktų stebėsena ir kontrole. Atsižvelgdama į šį vertinimą, Komisija mano, kad Tailandas negali užtikrinti, kad į jo uostus įvežami arba į jame esančias perdirbimo įmones atvežami žuvininkystės produktai nebūtų gauti vykdant NNN žvejybą. Tailando valdžios institucijos nesugebėjo įrodyti turinčios visą informaciją, reikalingą patvirtinti, kad importas vykdomas ir ES rinkai skirti perdirbti produktai gauti teisėtai. Pagrindiniai elementai, kuriais grindžiamas Komisijos vertinimas, trumpai išdėstyti toliau.

| (35) | Tailando laivus registruoja ir jiems licencijas išduoda atitinkamai Jūrų departamentas (toliau – JD) ir Žuvininkystės departamentas (toliau – ŽD); pastarasis nuo 2010 m. vykdo abu veiksmus. 2011 m., kai valdžios institucijos neregistruotus ir licencijos neturinčius laivus pradėjo skatinti registruotis, registruotų laivų skaičius beveik padvigubėjo. |
| --- | --- |

(35)

Tailando laivus registruoja ir jiems licencijas išduoda atitinkamai Jūrų departamentas (toliau – JD) ir Žuvininkystės departamentas (toliau – ŽD); pastarasis nuo 2010 m. vykdo abu veiksmus. 2011 m., kai valdžios institucijos neregistruotus ir licencijos neturinčius laivus pradėjo skatinti registruotis, registruotų laivų skaičius beveik padvigubėjo.

| (36) | Per 2012 m. apsilankymą paaiškėjo, kad du minėtieji registravimo veiklą vykdantys departamentai nebendradarbiauja, o registruotų laivų skaičius skiriasi keletu tūkstančių. Kadangi JD ir ŽD nebendradarbiauja, silpnėja Tailando gebėjimas stebėti laivyno dydį ir pajėgumus, taip pat sudaromos galimybės galimiems nelegaliems veiklos vykdytojams veikti Tailande taip, kad jų veikla nebūtų aptikta. Vis dar esama didelės rizikos, kad Tailando laivai veiklą vykdo būdami neregistruoti arba neturėdami licencijos ir kad perdirbimui skirtos sužvejotos žuvys iškraunamos nedeklaruotos. |
| --- | --- |

(36)

Per 2012 m. apsilankymą paaiškėjo, kad du minėtieji registravimo veiklą vykdantys departamentai nebendradarbiauja, o registruotų laivų skaičius skiriasi keletu tūkstančių. Kadangi JD ir ŽD nebendradarbiauja, silpnėja Tailando gebėjimas stebėti laivyno dydį ir pajėgumus, taip pat sudaromos galimybės galimiems nelegaliems veiklos vykdytojams veikti Tailande taip, kad jų veikla nebūtų aptikta. Vis dar esama didelės rizikos, kad Tailando laivai veiklą vykdo būdami neregistruoti arba neturėdami licencijos ir kad perdirbimui skirtos sužvejotos žuvys iškraunamos nedeklaruotos.

| (37) | Be to, tai, kad nėra LSS – priemonės stebėti žvejybos veiklos vietą – daro neigiamą įtaką Tailando sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų tvirtinimo procesui, kadangi valdžios institucijos negali sistemingai ir nepriklausomai patvirtinti ir kryžmiškai sutikrinti sužvejojimo rajono su ekonominės veiklos vykdytojo deklaruotais rajonais. Taigi Tailandas nevykdo reikalavimų užtikrinti visapusišką ir veiksmingą žvejybos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą pagal UNCLOS 94 straipsnį ir IPOA IUU 24 punktą. |
| --- | --- |

(37)

Be to, tai, kad nėra LSS – priemonės stebėti žvejybos veiklos vietą – daro neigiamą įtaką Tailando sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų tvirtinimo procesui, kadangi valdžios institucijos negali sistemingai ir nepriklausomai patvirtinti ir kryžmiškai sutikrinti sužvejojimo rajono su ekonominės veiklos vykdytojo deklaruotais rajonais. Taigi Tailandas nevykdo reikalavimų užtikrinti visapusišką ir veiksmingą žvejybos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą pagal UNCLOS 94 straipsnį ir IPOA IUU 24 punktą.

| (38) | Trečiųjų šalių laivams Tailando vandenyse žvejoti draudžiama. Tailandas perdirba didelius kiekius trečiųjų šalių žuvininkystės produktų tiek iš trečiųjų šalių, kurioms pateiktas pranešimas dėl galimybės, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis, tiek iš kitų trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(38)

Trečiųjų šalių laivams Tailando vandenyse žvejoti draudžiama. Tailandas perdirba didelius kiekius trečiųjų šalių žuvininkystės produktų tiek iš trečiųjų šalių, kurioms pateiktas pranešimas dėl galimybės, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis, tiek iš kitų trečiųjų šalių.

| (39) | Tam tikras trečiųjų šalių žuvų kiekis yra sužvejotas laivų, plaukiojančių su šalių, kurioms Komisija pateikė pranešimą, kad jos pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 32 straipsnį gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis, vėliavomis, tarp jų Korėjos, Papua Naujosios Gvinėjos ir Filipinų. |
| --- | --- |

(39)

Tam tikras trečiųjų šalių žuvų kiekis yra sužvejotas laivų, plaukiojančių su šalių, kurioms Komisija pateikė pranešimą, kad jos pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 32 straipsnį gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis, vėliavomis, tarp jų Korėjos, Papua Naujosios Gvinėjos ir Filipinų.

| (40) | Tailandas taip pat perdirba žuvis iš trečiųjų šalių, dėl kurių Komisijai nebuvo pateiktas pranešimas pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnį, be kita ko, iš Vanuatu, Mikronezijos Federacinių Valstijų ir Maršalo salų. Dėl to didėja rizika, kad neįmanoma užtikrinti, jog ES rinkai skirti žuvų produktai nebūtų gauti vykdant NNN žvejybą (kaip nurodyta (48)–(51)konstatuojamosiose dalyse). |
| --- | --- |

(40)

Tailandas taip pat perdirba žuvis iš trečiųjų šalių, dėl kurių Komisijai nebuvo pateiktas pranešimas pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnį, be kita ko, iš Vanuatu, Mikronezijos Federacinių Valstijų ir Maršalo salų. Dėl to didėja rizika, kad neįmanoma užtikrinti, jog ES rinkai skirti žuvų produktai nebūtų gauti vykdant NNN žvejybą (kaip nurodyta (48)–(51)konstatuojamosiose dalyse).

| (41) | Tailando valdžios institucijos parengė keletą atsekamumo sistemų, skirtų stebėti ir kontroliuoti į jo uostą įvežamiems trečiųjų šalių žuvininkystės produktams, numatytiems perdirbti ir vėliau eksportuoti. |
| --- | --- |

(41)

Tailando valdžios institucijos parengė keletą atsekamumo sistemų, skirtų stebėti ir kontroliuoti į jo uostą įvežamiems trečiųjų šalių žuvininkystės produktams, numatytiems perdirbti ir vėliau eksportuoti.

| (42) | Remiantis valdžios institucijų pateikta informacija, patikrinta 10 % Tailando uostuose iškrautų žuvų. Tačiau valdžios institucijos neturi teisinio pagrindo tikrinti trečiųjų šalių laivus, taikyti jiems sankcijas arba atsisakyti leisti jiems įplaukti į Tailando uostus. Importo leidimas visų rūšių importui išduodamas pateikus tam tikrų dokumentų rinkinį (laivo registracijos duomenis, licenciją ir kt.) ir, jei produktai skirti ES rinkai, sužvejotų žuvų kiekio sertifikatą. Per 2012 ir 2014 m. apsilankymus paaiškėjo, kad sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai dažnai gaunami praėjus kelioms savaitėms ar net mėnesiams po importavimo į Tailandą. Labai sunku arba net neįmanoma nustatyti sąsajos tarp importo leidimo ir sužvejotų žuvų kiekio sertifikato numerio – dėl to atsekamumas dar pasunkėja. |
| --- | --- |

(42)

Remiantis valdžios institucijų pateikta informacija, patikrinta 10 % Tailando uostuose iškrautų žuvų. Tačiau valdžios institucijos neturi teisinio pagrindo tikrinti trečiųjų šalių laivus, taikyti jiems sankcijas arba atsisakyti leisti jiems įplaukti į Tailando uostus. Importo leidimas visų rūšių importui išduodamas pateikus tam tikrų dokumentų rinkinį (laivo registracijos duomenis, licenciją ir kt.) ir, jei produktai skirti ES rinkai, sužvejotų žuvų kiekio sertifikatą. Per 2012 ir 2014 m. apsilankymus paaiškėjo, kad sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai dažnai gaunami praėjus kelioms savaitėms ar net mėnesiams po importavimo į Tailandą. Labai sunku arba net neįmanoma nustatyti sąsajos tarp importo leidimo ir sužvejotų žuvų kiekio sertifikato numerio – dėl to atsekamumas dar pasunkėja.

| (43) | FAO atsakingos žuvininkystės kodekso 11.2 ir 11.3 skirsniuose nustatyta, kad tarptautinė prekyba žuvimis ir jų produktais neturėtų prieštarauti tvariai žuvininkystės plėtrai, taip pat turėtų būti grindžiama skaidriomis priemonėmis ir paprastais bei suprantamais įstatymais, normomis ir administracinėmis procedūromis. IPOA IUU taip pat pateikiamos gairės dėl tarptautiniu lygmeniu sutartų rinka grindžiamų priemonių (65–76 punktai), kuriomis siekiama sumažinti arba panaikinti prekybą žuvimis, sužvejotomis vykdant NNN žvejybą, arba tokių žuvų produktais. Komisijos pastebėjimu, atsekamumo sistemos (kaip paaiškinta (44)–(48)konstatuojamosiose dalyse) aiškiai rodo, kad Tailandas nesiėmė rinkų skaidrumui gerinti skirtų priemonių, kurios užkirstų kelią rizikai, kad per Tailandą bus prekiaujama NNN žvejybos produktais. |
| --- | --- |

(43)

FAO atsakingos žuvininkystės kodekso 11.2 ir 11.3 skirsniuose nustatyta, kad tarptautinė prekyba žuvimis ir jų produktais neturėtų prieštarauti tvariai žuvininkystės plėtrai, taip pat turėtų būti grindžiama skaidriomis priemonėmis ir paprastais bei suprantamais įstatymais, normomis ir administracinėmis procedūromis. IPOA IUU taip pat pateikiamos gairės dėl tarptautiniu lygmeniu sutartų rinka grindžiamų priemonių (65–76 punktai), kuriomis siekiama sumažinti arba panaikinti prekybą žuvimis, sužvejotomis vykdant NNN žvejybą, arba tokių žuvų produktais. Komisijos pastebėjimu, atsekamumo sistemos (kaip paaiškinta (44)–(48)konstatuojamosiose dalyse) aiškiai rodo, kad Tailandas nesiėmė rinkų skaidrumui gerinti skirtų priemonių, kurios užkirstų kelią rizikai, kad per Tailandą bus prekiaujama NNN žvejybos produktais.

| (44) | 2012 m. Komisija aplankė keletą veiklos vykdytojų, tarpininkų ir tunų perdirbimo įmonių, kad galėtų įvertinti skaidrumą ir atsekamumą Tailando žuvininkystės rinkoje. Buvo nustatyta nemažai trūkumų (kaip paaiškinta (45)–(47)konstatuojamosiose dalyse). |
| --- | --- |

(44)

2012 m. Komisija aplankė keletą veiklos vykdytojų, tarpininkų ir tunų perdirbimo įmonių, kad galėtų įvertinti skaidrumą ir atsekamumą Tailando žuvininkystės rinkoje. Buvo nustatyta nemažai trūkumų (kaip paaiškinta (45)–(47)konstatuojamosiose dalyse).

| (45) | Tailando valdžios institucijos įdiegė atsekamumo sistemą, sukurtą siekiant užtikrinti, kad visus ES rinkai skirtus produktus būtų galima atsekti iki pat jų kilmės ir kad visi produktai būtų apskaitomi. Per 2012 m. spalio mėn. apsilankymą Komisija šią atsekamumo sistemą įvertino tiek valdžios institucijų, tiek perdirbimo įmonių lygmeniu. Komisija nustatė, kad Tailando valdžios institucijų sukurtos atsekamumo sistemos nėra įtrauktos į įmonių apskaitos sistemas ir todėl neužtikrinama, kad duomenys būtų išsamūs ir patikimi, kadangi nėra jokio ryšio tarp to, kas fiksuojama valdžios institucijų sistemose, ir to, kas fiksuojama įmonių apskaitos ir gamybos sistemose. Tokia padėtis daro neigiamą įtaką atsekamumo grandinei įmonių lygmeniu. Be to, elektroninės duomenų bazės, kuriomis grindžiamos valdžios institucijų sistemos, yra neišsamios, o pagrindiniuose tiekimo grandinės dokumentuose, kaip antai importo judėjimo dokumente, nėra įrašomi labai svarbūs duomenys (pvz., žuvį tiekiančių laivų pavadinimai ir perdirbimo įmonės įsigytas faktinis bendras kiekis). Tai akivaizdžiai parodo visos atsekamumo sistemos trūkumus. |
| --- | --- |

(45)

Tailando valdžios institucijos įdiegė atsekamumo sistemą, sukurtą siekiant užtikrinti, kad visus ES rinkai skirtus produktus būtų galima atsekti iki pat jų kilmės ir kad visi produktai būtų apskaitomi. Per 2012 m. spalio mėn. apsilankymą Komisija šią atsekamumo sistemą įvertino tiek valdžios institucijų, tiek perdirbimo įmonių lygmeniu. Komisija nustatė, kad Tailando valdžios institucijų sukurtos atsekamumo sistemos nėra įtrauktos į įmonių apskaitos sistemas ir todėl neužtikrinama, kad duomenys būtų išsamūs ir patikimi, kadangi nėra jokio ryšio tarp to, kas fiksuojama valdžios institucijų sistemose, ir to, kas fiksuojama įmonių apskaitos ir gamybos sistemose. Tokia padėtis daro neigiamą įtaką atsekamumo grandinei įmonių lygmeniu. Be to, elektroninės duomenų bazės, kuriomis grindžiamos valdžios institucijų sistemos, yra neišsamios, o pagrindiniuose tiekimo grandinės dokumentuose, kaip antai importo judėjimo dokumente, nėra įrašomi labai svarbūs duomenys (pvz., žuvį tiekiančių laivų pavadinimai ir perdirbimo įmonės įsigytas faktinis bendras kiekis). Tai akivaizdžiai parodo visos atsekamumo sistemos trūkumus.

| (46) | Atsekamumo tikslais valdžios institucijų parengtas nacionalines dokumentavimo sistemas veiklos vykdytojai naudoja neteisingai – nustatyta, kad jie netiksliai registruoja gaunamus žuvų kiekius. Taip atsiranda galimybė piktnaudžiauti sistema, nes veiklos vykdytojams sudaromos sąlygos pagal klaidingus sužvejotų žuvų kiekio sertifikatus deklaruoti per didelius gaunamus kiekius, o šie per dideli kiekiai leidžia nuslėpti neteisėtu būdu gautas žuvis. |
| --- | --- |

(46)

Atsekamumo tikslais valdžios institucijų parengtas nacionalines dokumentavimo sistemas veiklos vykdytojai naudoja neteisingai – nustatyta, kad jie netiksliai registruoja gaunamus žuvų kiekius. Taip atsiranda galimybė piktnaudžiauti sistema, nes veiklos vykdytojams sudaromos sąlygos pagal klaidingus sužvejotų žuvų kiekio sertifikatus deklaruoti per didelius gaunamus kiekius, o šie per dideli kiekiai leidžia nuslėpti neteisėtu būdu gautas žuvis.

| (47) | Taikant šią sistemą, įmonės pildo žaliavų atsargų balanso lapą. Pildant lapą nurodomi sužvejotų žuvų kiekio sertifikate deklaruoti bendri kiekiai, o ne realiai nupirkti kiekiai. Įmonės šį lapą pildo nesusiedamos jo su vidaus apskaitos sistemomis ir tai daro jau po perdirbimo, kad iš valdžios institucijų gautų IV priede nustatytą perdirbimo pareiškimą. Tai rodo, kad duomenų registravimo sistemos netinkamos, nes jose nebuvo atsižvelgta į gamybos išeigos skirtumus ir perskaičiavimo koeficientus. Be to, tai, kad naudojant vidaus apskaitos sistemas nėra galimybės žaliavos kiekius susieti su perdirbtų produktų kiekiais, sudaro sąlygas ir atveria galimybes sistemoje deklaruoti neteisingus duomenis ir nuslėpti NNN žvejybos produktus. Tai, kad Žuvininkystės departamentas atliko palyginti nedaug patikrinimų ir nebuvo imtasi aiškių veiksmų šioms neveikiančioms atsekamumo sistemoms pakeisti, rodo nenorą užtikrinti tiekimo grandinės skaidrumą ir nesugebėjimą imtis priemonių prieš tuos veiklos vykdytojus, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai susiję su NNN žvejybos veikla, kaip reikalaujama pagal IPOA IUU 72–74 punktuose išdėstytas nuostatas. |
| --- | --- |

(47)

Taikant šią sistemą, įmonės pildo žaliavų atsargų balanso lapą. Pildant lapą nurodomi sužvejotų žuvų kiekio sertifikate deklaruoti bendri kiekiai, o ne realiai nupirkti kiekiai. Įmonės šį lapą pildo nesusiedamos jo su vidaus apskaitos sistemomis ir tai daro jau po perdirbimo, kad iš valdžios institucijų gautų IV priede nustatytą perdirbimo pareiškimą. Tai rodo, kad duomenų registravimo sistemos netinkamos, nes jose nebuvo atsižvelgta į gamybos išeigos skirtumus ir perskaičiavimo koeficientus. Be to, tai, kad naudojant vidaus apskaitos sistemas nėra galimybės žaliavos kiekius susieti su perdirbtų produktų kiekiais, sudaro sąlygas ir atveria galimybes sistemoje deklaruoti neteisingus duomenis ir nuslėpti NNN žvejybos produktus. Tai, kad Žuvininkystės departamentas atliko palyginti nedaug patikrinimų ir nebuvo imtasi aiškių veiksmų šioms neveikiančioms atsekamumo sistemoms pakeisti, rodo nenorą užtikrinti tiekimo grandinės skaidrumą ir nesugebėjimą imtis priemonių prieš tuos veiklos vykdytojus, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai susiję su NNN žvejybos veikla, kaip reikalaujama pagal IPOA IUU 72–74 punktuose išdėstytas nuostatas.

| (48) | Per 2012 m. apsilankymą taip pat paaiškėjo, kad muitinė nepatikrino 40 000 tonų importuotų tunų. Žuvininkystės departamentas ir muitinė beveik nebendradarbiauja siekdami užtikrinti importuojamų žaliavų duomenų tikslumą. |
| --- | --- |

(48)

Per 2012 m. apsilankymą taip pat paaiškėjo, kad muitinė nepatikrino 40 000 tonų importuotų tunų. Žuvininkystės departamentas ir muitinė beveik nebendradarbiauja siekdami užtikrinti importuojamų žaliavų duomenų tikslumą.

| (49) | Rengdamasi 2014 m. apsilankymui, Europos žuvininkystės kontrolės agentūra (EŽKA) išnagrinėjo kelis šimtus sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų, kurie buvo pateikti ES pasienyje gabenant siuntas iš Tailando. Tailando žuvininkystės institucijos šiuos sužvejotų žuvų kiekio sertifikatus buvo patvirtinusios remdamosi Tailando veiklos vykdytojų pateikta informacija. Pirmiau aptartų problemų, susijusių su duomenų registravimo sistemomis, poveikį atspindi toliau išvardyti pažeidimai, paaiškinti (50) ir (51) konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(49)

Rengdamasi 2014 m. apsilankymui, Europos žuvininkystės kontrolės agentūra (EŽKA) išnagrinėjo kelis šimtus sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų, kurie buvo pateikti ES pasienyje gabenant siuntas iš Tailando. Tailando žuvininkystės institucijos šiuos sužvejotų žuvų kiekio sertifikatus buvo patvirtinusios remdamosi Tailando veiklos vykdytojų pateikta informacija. Pirmiau aptartų problemų, susijusių su duomenų registravimo sistemomis, poveikį atspindi toliau išvardyti pažeidimai, paaiškinti (50) ir (51) konstatuojamosiose dalyse.

| (50) | Šalies viduje sužvejotų žuvų produktų analizė atskleidė šiuos neatitikimus: tokiam pat galutinai perdirbtų produktų svoriui pateikti skirtingi tos pačios žaliavos kiekiai; tam pačiam reisui išduoti du sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai; džiovintų produktų svoris po dehidratavimo proceso didesnis, o ne mažesnis, kaip turėtų būti; skiriasi įvairių eksportuotojų gamybos išeiga – nustatyta, kad galutinių produktų kiekis dvigubai didesnis už žaliavos kiekį; nurodyta eksporto data yra 3–4 metais vėlesnė nei sužvejojimo ir gamybos datos; nenurodytas sužvejojimo rajonas; nenurodytos tarptautinės, regioninės ir nacionalinės išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės. |
| --- | --- |

(50)

Šalies viduje sužvejotų žuvų produktų analizė atskleidė šiuos neatitikimus: tokiam pat galutinai perdirbtų produktų svoriui pateikti skirtingi tos pačios žaliavos kiekiai; tam pačiam reisui išduoti du sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai; džiovintų produktų svoris po dehidratavimo proceso didesnis, o ne mažesnis, kaip turėtų būti; skiriasi įvairių eksportuotojų gamybos išeiga – nustatyta, kad galutinių produktų kiekis dvigubai didesnis už žaliavos kiekį; nurodyta eksporto data yra 3–4 metais vėlesnė nei sužvejojimo ir gamybos datos; nenurodytas sužvejojimo rajonas; nenurodytos tarptautinės, regioninės ir nacionalinės išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės.

| (51) | Tailande įformintų trečiųjų šalių sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų analizė atskleidė šiuos pažeidimus: sužvejotų žuvų kiekio sertifikatas susijęs su žinoma NNN žvejybos veikla; neteisingi arba nenuoseklūs sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų duomenys, pavyzdžiui: neteisingas IMO (Tarptautinės jūrų organizacijos) numeris, sužvejotų, iškrautų ir perdirbtų žuvų svorio neatitikimai, laivas neįtrauktas į regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO) patvirtintus registrus, krovininis laivas neįtrauktas į RŽVO registruotų krovininių laivų sąrašą, iškrovimo operacijų datos ankstesnės už perkrovimo operacijų datas, pakeisti sužvejotų žuvų kiekio sertifikatuose pateikti kiekiai ir datos. Produktų, kurie gauti iš tiesiogiai su NNN žvejybos veikla susijusių žuvų, perdirbimas ir sužvejotų žuvų kiekiai, sužvejotų žuvų kiekio sertifikatuose nurodyti su akivaizdžiomis klaidomis, rodo, kad Tailandas nebendradarbiavo su kitomis valstybėmis ir regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis, kad priimtų atitinkamas su rinka susijusias priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, kaip nurodyta Nacionalinio kovos su NNN žvejyba veiksmų plano (toliau – angl. NPOA IUU) 68 ir 72 punktuose. |
| --- | --- |

(51)

Tailande įformintų trečiųjų šalių sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų analizė atskleidė šiuos pažeidimus: sužvejotų žuvų kiekio sertifikatas susijęs su žinoma NNN žvejybos veikla; neteisingi arba nenuoseklūs sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų duomenys, pavyzdžiui: neteisingas IMO (Tarptautinės jūrų organizacijos) numeris, sužvejotų, iškrautų ir perdirbtų žuvų svorio neatitikimai, laivas neįtrauktas į regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO) patvirtintus registrus, krovininis laivas neįtrauktas į RŽVO registruotų krovininių laivų sąrašą, iškrovimo operacijų datos ankstesnės už perkrovimo operacijų datas, pakeisti sužvejotų žuvų kiekio sertifikatuose pateikti kiekiai ir datos. Produktų, kurie gauti iš tiesiogiai su NNN žvejybos veikla susijusių žuvų, perdirbimas ir sužvejotų žuvų kiekiai, sužvejotų žuvų kiekio sertifikatuose nurodyti su akivaizdžiomis klaidomis, rodo, kad Tailandas nebendradarbiavo su kitomis valstybėmis ir regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis, kad priimtų atitinkamas su rinka susijusias priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, kaip nurodyta Nacionalinio kovos su NNN žvejyba veiksmų plano (toliau – angl. NPOA IUU) 68 ir 72 punktuose.

| (52) | Iš (50)ir (51) konstatuojamosiose dalyse pateiktos informacijos matyti, kad Tailande perdirbant produktus sudaromos sąlygos nepaisyti tausaus pirminio žuvų apdorojimo, perdirbimo ir tvarkymo taisyklių, aprašytų FAO atsakingos žuvininkystės kodekso 11 straipsnyje, ir tai dar kartą aiškiai parodo, kad Tailandas nenustatė taisyklių, kurios padėtų užtikrinti tinkamą bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis–žvejybos valstybėmis ir įgyvendinti priemones, kuriomis būtų užtikrinamas prekių patekimo į rinką skaidrumas ir atsekamumas pagal NPOA IUU 67–69 ir 71–72 punktus, kad būtų galima atsekti žuvų sužvejojimo arba jų produktų pagaminimo aplinkybes. |
| --- | --- |

(52)

Iš (50)ir (51) konstatuojamosiose dalyse pateiktos informacijos matyti, kad Tailande perdirbant produktus sudaromos sąlygos nepaisyti tausaus pirminio žuvų apdorojimo, perdirbimo ir tvarkymo taisyklių, aprašytų FAO atsakingos žuvininkystės kodekso 11 straipsnyje, ir tai dar kartą aiškiai parodo, kad Tailandas nenustatė taisyklių, kurios padėtų užtikrinti tinkamą bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis–žvejybos valstybėmis ir įgyvendinti priemones, kuriomis būtų užtikrinamas prekių patekimo į rinką skaidrumas ir atsekamumas pagal NPOA IUU 67–69 ir 71–72 punktus, kad būtų galima atsekti žuvų sužvejojimo arba jų produktų pagaminimo aplinkybes.

| (53) | Atsižvelgiant į šiame sprendimo skirsnyje išaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis ir visais šalies pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį ir 4 dalies b punktą galima teigti, kad Tailandas nevykdė pagal tarptautinę teisę jam tenkančių pakrantės valstybės ir rinkos valstybės pareigų užkirsti kelią iš NNN žvejybos gautų produktų patekimui į savo rinką. |
| --- | --- |

(53)

Atsižvelgiant į šiame sprendimo skirsnyje išaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis ir visais šalies pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį ir 4 dalies b punktą galima teigti, kad Tailandas nevykdė pagal tarptautinę teisę jam tenkančių pakrantės valstybės ir rinkos valstybės pareigų užkirsti kelią iš NNN žvejybos gautų produktų patekimui į savo rinką.

3.2.   Nepakankamas bendradarbiavimas ir reikalavimų vykdymas (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 5 dalis)

| (54) | Pagal 31 straipsnio 5 dalies a punktą Komisija išnagrinėjo savo bendradarbiavimą su Tailandu, kad įvertintų ar efektyviai bendradarbiauta pateikiant atsakymus į klausimus, palaikant grįžtamąjį ryšį ar tiriant klausimus, susijusius su NNN žvejyba ir jai gimininga veikla. |
| --- | --- |

(54)

Pagal 31 straipsnio 5 dalies a punktą Komisija išnagrinėjo savo bendradarbiavimą su Tailandu, kad įvertintų ar efektyviai bendradarbiauta pateikiant atsakymus į klausimus, palaikant grįžtamąjį ryšį ar tiriant klausimus, susijusius su NNN žvejyba ir jai gimininga veikla.

| (55) | Bendradarbiavimas buvo vertinamas atsižvelgiant į kasmet padarytą Tailando pažangą. |
| --- | --- |

(55)

Bendradarbiavimas buvo vertinamas atsižvelgiant į kasmet padarytą Tailando pažangą.

| (56) | Po 2011 m. apsilankymo Komisija pakvietė Tailandą bendradarbiauti tam tikrais žuvininkystės valdymo klausimais, kuriuos reikėjo spręsti nedelsiant. Jie išvardyti toliau: siekiant užtikrinti tarptautinių ir regioninių žuvininkystės valdymo teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę, teisinę ir administracinę žuvininkystės valdymo sistemą reikėjo atnaujinti priimant peržiūrėtą Žuvininkystės įstatymą ir Nacionalinį kovos su NNN žvejyba veiksmų planą; Komisija paragino Tailandą parengti nuoseklią ir atgrasomąją sankcijų sistemą, paremtą pažeidimų ir sankcijų registru; Komisija pasiūlė pagerinti stebėsenos, kontrolės ir priežiūros sistemą, kad būtų užtikrinta Tailando laivyno ir trečiųjų šalių laivų įplaukimo į Tailando uostus kontrolė, taip pat sukurti laivų stebėjimo sistemą ir parengti tikrinimo planą; reikėjo pagerinti sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo ir eksporto į ES rinką atsekamumo sistemos veiksmingumą ir skaidrumą. |
| --- | --- |

(56)

Po 2011 m. apsilankymo Komisija pakvietė Tailandą bendradarbiauti tam tikrais žuvininkystės valdymo klausimais, kuriuos reikėjo spręsti nedelsiant. Jie išvardyti toliau: siekiant užtikrinti tarptautinių ir regioninių žuvininkystės valdymo teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę, teisinę ir administracinę žuvininkystės valdymo sistemą reikėjo atnaujinti priimant peržiūrėtą Žuvininkystės įstatymą ir Nacionalinį kovos su NNN žvejyba veiksmų planą; Komisija paragino Tailandą parengti nuoseklią ir atgrasomąją sankcijų sistemą, paremtą pažeidimų ir sankcijų registru; Komisija pasiūlė pagerinti stebėsenos, kontrolės ir priežiūros sistemą, kad būtų užtikrinta Tailando laivyno ir trečiųjų šalių laivų įplaukimo į Tailando uostus kontrolė, taip pat sukurti laivų stebėjimo sistemą ir parengti tikrinimo planą; reikėjo pagerinti sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo ir eksporto į ES rinką atsekamumo sistemos veiksmingumą ir skaidrumą.

| (57) | 2012 m. apsilankymas Tailande parodė, kad 2011 m. Komisijos nurodytose susirūpinimą keliančiose srityse (aprašytose pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje) padaryta nedidelė pažanga arba jos visai nėra. Žuvininkystės įstatymo ir NPOA IUU projektai vis dar buvo rengiami, o jų priėmimo terminai neaiškūs. Nenustatyta jokių stebėsenos, kontrolės ir priežiūros (angl. MCS) sistemos pokyčių ir (išskyrus vieną papildomą sąsają tarp importo dokumentų ir trečiųjų šalių sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų) jokių reikšmingų pasiekimų įgyvendinant atsekamumo sistemą. 2012 m. lapkričio mėn. Komisijos ataskaitoje išsamiai aprašomos šioje konstatuojamojoje dalyje minimos įvairios problemos. Jos sutampa problemomis, kurios nustatytos per pastarąjį 2014 m. lapkričio mėn. apsilankymą. |
| --- | --- |

(57)

2012 m. apsilankymas Tailande parodė, kad 2011 m. Komisijos nurodytose susirūpinimą keliančiose srityse (aprašytose pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje) padaryta nedidelė pažanga arba jos visai nėra. Žuvininkystės įstatymo ir NPOA IUU projektai vis dar buvo rengiami, o jų priėmimo terminai neaiškūs. Nenustatyta jokių stebėsenos, kontrolės ir priežiūros (angl. MCS) sistemos pokyčių ir (išskyrus vieną papildomą sąsają tarp importo dokumentų ir trečiųjų šalių sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų) jokių reikšmingų pasiekimų įgyvendinant atsekamumo sistemą. 2012 m. lapkričio mėn. Komisijos ataskaitoje išsamiai aprašomos šioje konstatuojamojoje dalyje minimos įvairios problemos. Jos sutampa problemomis, kurios nustatytos per pastarąjį 2014 m. lapkričio mėn. apsilankymą.

| (58) | 2012 m. lapkričio 9 d. ataskaitoje Komisija dar kartą pabrėžė bendradarbiavimo ir taisomųjų veiksmų būtinybę. 2013 m. sausio 23 d. Tailandas pateikė pastabas dėl ataskaitos. 2013 m. vasario 15 d. Komisija į šias pastabas atsakė akcentuodama, kad Tailando veiksmai nurodo į būsimas iniciatyvas, tačiau išsamūs tikslai ar jų įgyvendinimo terminai nepateikiami. Nebuvo pateikta konkrečių veiksmų ar sprendimų, skirtų per 2011 ir 2012 m. apsilankymus nustatytoms problemoms spręsti, taip pat nebuvo atsakyta į klausimus, susijusius su Žuvininkystės įstatymo priėmimu ir atsekamumo sistemos tobulinimu. |
| --- | --- |

(58)

2012 m. lapkričio 9 d. ataskaitoje Komisija dar kartą pabrėžė bendradarbiavimo ir taisomųjų veiksmų būtinybę. 2013 m. sausio 23 d. Tailandas pateikė pastabas dėl ataskaitos. 2013 m. vasario 15 d. Komisija į šias pastabas atsakė akcentuodama, kad Tailando veiksmai nurodo į būsimas iniciatyvas, tačiau išsamūs tikslai ar jų įgyvendinimo terminai nepateikiami. Nebuvo pateikta konkrečių veiksmų ar sprendimų, skirtų per 2011 ir 2012 m. apsilankymus nustatytoms problemoms spręsti, taip pat nebuvo atsakyta į klausimus, susijusius su Žuvininkystės įstatymo priėmimu ir atsekamumo sistemos tobulinimu.

| (59) | 2013 m. balandžio 11 d. Tailandas atsakė pateikdamas Veiksmų planą importuojamų žuvininkystės produktų atsekamumo sistemai gerinti. Be to, 2013 m. balandžio 27 d. įvyko techninis susitikimas, per kurį Tailandas įsipareigojo dėl naujos teisinės sistemos, kurioje būtų nustatyti išsamūs vykdomų žvejybos ir atsekamumo projektų tikslai, priėmimo terminų (numatyta 2013 m.). |
| --- | --- |

(59)

2013 m. balandžio 11 d. Tailandas atsakė pateikdamas Veiksmų planą importuojamų žuvininkystės produktų atsekamumo sistemai gerinti. Be to, 2013 m. balandžio 27 d. įvyko techninis susitikimas, per kurį Tailandas įsipareigojo dėl naujos teisinės sistemos, kurioje būtų nustatyti išsamūs vykdomų žvejybos ir atsekamumo projektų tikslai, priėmimo terminų (numatyta 2013 m.).

| (60) | 2014 m. birželio 30 d. Komisija savo iniciatyva kreipėsi į Tailandą ir paprašė informuoti apie tolesnius veiksmus, vykdytus po 2012 m. apsilankymo. Kitas 2014 m. spalio mėn. apsilankymas parodė, kad nuo 2012 m. pažangos pasiekta nebuvo. Itin svarbus Žuvininkystės įstatymo projektas, kuriuo būtų sudarytos sąlygos įgyvendinti pagrindines žuvininkystės valdymo ir atsekamumo priemones ir užtikrinti jų vykdymą, tebebuvo tik projektas, o jį priimti planuojama kažkuriuo laiku 2015 m. LSS įrangą turinčių laivų skaičius tapo mažesnis nei 2012 m., o Tailande įformintų sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų analizė aiškiai parodė, kad esama rizikos, jog į ES rinką patenka NNN žvejybos produktai. Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad Tailandas neišsprendė visų 2012 m. nustatytų problemų ir nevykdė savo jurisdikcijos spręsdamas administracinius, techninius ir socialinius laivyno klausimus pagal UNCLOS 94 straipsnį. Be to, jis neįgyvendino IPOA IUU 24 punkto nuostatų, susijusių su laivyno stebėsena, kontrole ir priežiūra, ypač dėl LSS įgyvendinimo ir laivų žurnalų pildymo reikalavimų (kaip aprašyta (36)–(38) ir (69)–(74) konstatuojamosiose dalyse). |
| --- | --- |

(60)

2014 m. birželio 30 d. Komisija savo iniciatyva kreipėsi į Tailandą ir paprašė informuoti apie tolesnius veiksmus, vykdytus po 2012 m. apsilankymo. Kitas 2014 m. spalio mėn. apsilankymas parodė, kad nuo 2012 m. pažangos pasiekta nebuvo. Itin svarbus Žuvininkystės įstatymo projektas, kuriuo būtų sudarytos sąlygos įgyvendinti pagrindines žuvininkystės valdymo ir atsekamumo priemones ir užtikrinti jų vykdymą, tebebuvo tik projektas, o jį priimti planuojama kažkuriuo laiku 2015 m. LSS įrangą turinčių laivų skaičius tapo mažesnis nei 2012 m., o Tailande įformintų sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų analizė aiškiai parodė, kad esama rizikos, jog į ES rinką patenka NNN žvejybos produktai. Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad Tailandas neišsprendė visų 2012 m. nustatytų problemų ir nevykdė savo jurisdikcijos spręsdamas administracinius, techninius ir socialinius laivyno klausimus pagal UNCLOS 94 straipsnį. Be to, jis neįgyvendino IPOA IUU 24 punkto nuostatų, susijusių su laivyno stebėsena, kontrole ir priežiūra, ypač dėl LSS įgyvendinimo ir laivų žurnalų pildymo reikalavimų (kaip aprašyta (36)–(38) ir (69)–(74) konstatuojamosiose dalyse).

| (61) | Apskritai Tailando valdžios institucijos buvo linkusios bendradarbiauti ir greitai atsakydavo į valstybių narių ir Komisijos prašymus pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 17 straipsnio 6 dalį pateikti informacijos arba atlikti patikrinimus. Vis dėlto jų atsakymai nebuvo tikslūs dėl atsekamumo sistemų trūkumų, kaip nurodyta šio sprendimo 3.1 skirsnyje. Šiuos trūkumus padidina nepakankamas Tailando valdžios institucijų ir trečiųjų šalių–vėliavos valstybių, iš kurių Tailandas importuoja žaliavas, bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

(61)

Apskritai Tailando valdžios institucijos buvo linkusios bendradarbiauti ir greitai atsakydavo į valstybių narių ir Komisijos prašymus pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 17 straipsnio 6 dalį pateikti informacijos arba atlikti patikrinimus. Vis dėlto jų atsakymai nebuvo tikslūs dėl atsekamumo sistemų trūkumų, kaip nurodyta šio sprendimo 3.1 skirsnyje. Šiuos trūkumus padidina nepakankamas Tailando valdžios institucijų ir trečiųjų šalių–vėliavos valstybių, iš kurių Tailandas importuoja žaliavas, bendradarbiavimas.

| (62) | Pagal UNCLOS 63 ir 64 straipsnius pakrantės ir vėliavos valstybės turėtų bendradarbiauti valdydamos vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklius ir toli migruojančių žuvų išteklius. IPOA IUU 28 ir 51 punktuose nurodyti praktikos pavyzdžiai ir darbo sritys, kuriose valstybės turėtų siekti bendradarbiauti. Jos apima bendros politikos kūrimą, dalijimosi duomenimis mechanizmus ir bendradarbiavimą rengiant stebėjimo, kontrolės ir priežiūros priemones. |
| --- | --- |

(62)

Pagal UNCLOS 63 ir 64 straipsnius pakrantės ir vėliavos valstybės turėtų bendradarbiauti valdydamos vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklius ir toli migruojančių žuvų išteklius. IPOA IUU 28 ir 51 punktuose nurodyti praktikos pavyzdžiai ir darbo sritys, kuriose valstybės turėtų siekti bendradarbiauti. Jos apima bendros politikos kūrimą, dalijimosi duomenimis mechanizmus ir bendradarbiavimą rengiant stebėjimo, kontrolės ir priežiūros priemones.

| (63) | Tailandas yra didžiausias pasaulyje tunų importuotojas: jis importuoja 800 000–850 000 metrinių tonų tunų per metus (2008 m. duomenys), kurie tiekiami daugiau kaip 50 perdirbimo įmonių, kurių visos specializuojasi tunų perdirbime. 90 % šio importo yra iš vakarinės ir centrinės Ramiojo vandenyno dalies, likusi dalis – iš vakarinės Indijos vandenyno dalies (7). Šie duomenys rodo, kad Tailandui tenka svarbus vaidmuo perdirbtų žuvininkystės produktų tiekimo į Europą grandinėje, taigi Tailandui svarbu bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, iš kurių jis importuoja žaliavinius žuvininkystės produktus. |
| --- | --- |

(63)

Tailandas yra didžiausias pasaulyje tunų importuotojas: jis importuoja 800 000–850 000 metrinių tonų tunų per metus (2008 m. duomenys), kurie tiekiami daugiau kaip 50 perdirbimo įmonių, kurių visos specializuojasi tunų perdirbime. 90 % šio importo yra iš vakarinės ir centrinės Ramiojo vandenyno dalies, likusi dalis – iš vakarinės Indijos vandenyno dalies (7). Šie duomenys rodo, kad Tailandui tenka svarbus vaidmuo perdirbtų žuvininkystės produktų tiekimo į Europą grandinėje, taigi Tailandui svarbu bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, iš kurių jis importuoja žaliavinius žuvininkystės produktus.

| (64) | Nuo 2010 m. Tailandas atliko tik 26 patikrinimus iš tūkstančių importo iš trečiųjų šalių–vėliavos valstybių atvejų, ir tik 14 iš šių patikrinimų trečiosios šalys–vėliavos valstybės pateikė atsakymus. Atsižvelgdama į (51) ir (52) konstatuojamosiose dalyse akcentuotus klausimus, susijusius su trečiųjų šalių sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų problemomis, Komisija mano, kad Tailandas nepakankamai bendradarbiavo su kitomis valstybėmis, kad sudarytų palankias sąlygas bendrauti tarpusavyje, visų pirma dėl to, kad nepaskelbė oficialių kontaktinių centrų, skirtų tarpvalstybiniams ryšiams palaikyti, ir antra, dėl to, kad nesudarė sutarčių arba susitarimų su valstybėmis, iš kurių importuoja perdirbimui skirtus žuvininkystės produktus. |
| --- | --- |

(64)

Nuo 2010 m. Tailandas atliko tik 26 patikrinimus iš tūkstančių importo iš trečiųjų šalių–vėliavos valstybių atvejų, ir tik 14 iš šių patikrinimų trečiosios šalys–vėliavos valstybės pateikė atsakymus. Atsižvelgdama į (51) ir (52) konstatuojamosiose dalyse akcentuotus klausimus, susijusius su trečiųjų šalių sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų problemomis, Komisija mano, kad Tailandas nepakankamai bendradarbiavo su kitomis valstybėmis, kad sudarytų palankias sąlygas bendrauti tarpusavyje, visų pirma dėl to, kad nepaskelbė oficialių kontaktinių centrų, skirtų tarpvalstybiniams ryšiams palaikyti, ir antra, dėl to, kad nesudarė sutarčių arba susitarimų su valstybėmis, iš kurių importuoja perdirbimui skirtus žuvininkystės produktus.

| (65) | 2011 m. Tailandas buvo sudaręs dvišalius žvejybos susitarimus su Mianmaru, Jemenu, Omanu, Iranu, Papua Naująja Gvinėja ir Bangladešu. Iš jų šiuo metu tebegalioja tik vienas dvišalis susitarimas su atskiromis žvejybos asociacijomis Papua Naujojoje Gvinėjoje. |
| --- | --- |

(65)

2011 m. Tailandas buvo sudaręs dvišalius žvejybos susitarimus su Mianmaru, Jemenu, Omanu, Iranu, Papua Naująja Gvinėja ir Bangladešu. Iš jų šiuo metu tebegalioja tik vienas dvišalis susitarimas su atskiromis žvejybos asociacijomis Papua Naujojoje Gvinėjoje.

| (66) | 2014 m. spalio mėn. penki Tailando laivai buvo sulaikyti už tai, kad neteisėtai žvejojo PNG IEZ. Komisija šį klausimą iškėlė 2014 m. lapkričio 19 d. susitikime su Tailandu, tačiau Žuvininkystės departamentas teigė, kad nieko apie įvykį nežinojo. Tai rodo, kad Tailandas nepakankamai bendradarbiauja su kitomis trečiosiomis šalimis, net ir su tomis, su kuriomis turi dvišalius susitarimus. |
| --- | --- |

(66)

2014 m. spalio mėn. penki Tailando laivai buvo sulaikyti už tai, kad neteisėtai žvejojo PNG IEZ. Komisija šį klausimą iškėlė 2014 m. lapkričio 19 d. susitikime su Tailandu, tačiau Žuvininkystės departamentas teigė, kad nieko apie įvykį nežinojo. Tai rodo, kad Tailandas nepakankamai bendradarbiauja su kitomis trečiosiomis šalimis, net ir su tomis, su kuriomis turi dvišalius susitarimus.

| (67) | Remdamasi 31 straipsnio 5 dalies b punktu Komisija išnagrinėjo galiojančias reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemones, kuriomis siekiama Tailande užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. |
| --- | --- |

(67)

Remdamasi 31 straipsnio 5 dalies b punktu Komisija išnagrinėjo galiojančias reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemones, kuriomis siekiama Tailande užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

| (68) | Laivų registravimą ir licencijų išdavimą reglamentuojančios taisyklės neaiškios, o nevykdant Tailando teisės aktuose numatytos pareigos registruoti laivus Tailando valdžios institucijos netaikė tinkamų sankcijų (8). Šią padėtį dar labiau sunkina tai, kad institucijos nebendradarbiauja tarpusavyje, kad galėtų palyginti registracijos duomenis, taigi sistemoje paliktas atviras kelias sukčiauti ((35) ir (36)konstatuojamosios dalys). UNCLOS 94 straipsnyje ir NPOA IUU 42 ir 43 punktuose aiškiai nurodytos vėliavos valstybėms skirtos pareigos, susijusios su jų žvejybos laivų registru. Todėl Komisija mano, jog Tailandas neužtikrino, kad su jo vėliava plaukiojantys laivai būtų registruojami ir jiems būtų išduodamos licencijos; jis taip pat nesiėmė veiksmingų vykdymo užtikrinimo priemonių padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(68)

Laivų registravimą ir licencijų išdavimą reglamentuojančios taisyklės neaiškios, o nevykdant Tailando teisės aktuose numatytos pareigos registruoti laivus Tailando valdžios institucijos netaikė tinkamų sankcijų (8). Šią padėtį dar labiau sunkina tai, kad institucijos nebendradarbiauja tarpusavyje, kad galėtų palyginti registracijos duomenis, taigi sistemoje paliktas atviras kelias sukčiauti ((35) ir (36)konstatuojamosios dalys). UNCLOS 94 straipsnyje ir NPOA IUU 42 ir 43 punktuose aiškiai nurodytos vėliavos valstybėms skirtos pareigos, susijusios su jų žvejybos laivų registru. Todėl Komisija mano, jog Tailandas neužtikrino, kad su jo vėliava plaukiojantys laivai būtų registruojami ir jiems būtų išduodamos licencijos; jis taip pat nesiėmė veiksmingų vykdymo užtikrinimo priemonių padėčiai ištaisyti.

| (69) | 2014 m. lapkričio mėn. susitikime Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad peržiūrėtame Žuvininkystės įstatyme numatytos nuobaudos yra mažos. Dabartinis baudų lygis nepakankamas, kad stambūs komerciniai laivai netektų naudos iš galimos neteisėtos veiklos. Dabartinės nuobaudos nėra pakankamai visapusiškos ir griežtos, kad atliktų atgrasomąją funkciją. Be to, Žuvininkystės departamente nėra pažeidimų ar sankcijų registro, todėl nėra galimybės iškart susieti pažeidimus, kad būtų nustatyti kartotiniai pažeidimai. Padėtį sunkina tai, kad trūksta įstatymų ir procedūrų aiškumo ir skaidrumo, visų pirma kalbant apie laivų registraciją bei licencijų išdavimą ir informacijos, susijusios su iškrovimo operacijų bei sužvejotų žuvų kiekio duomenimis, atsekamumą ir patikimumą. Tailandas nevykdo savo įpareigojimo nustatyti veiksmingas vykdymo užtikrinimo priemones pagal UNLCOS 94 straipsnį, jis taip pat neįrodė, jog turi tinkamą sankcijų sistemą, kad galėtų kovoti su NNN žvejyba, kaip nurodyta IPOA IUU 21 punkte. |
| --- | --- |

(69)

2014 m. lapkričio mėn. susitikime Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad peržiūrėtame Žuvininkystės įstatyme numatytos nuobaudos yra mažos. Dabartinis baudų lygis nepakankamas, kad stambūs komerciniai laivai netektų naudos iš galimos neteisėtos veiklos. Dabartinės nuobaudos nėra pakankamai visapusiškos ir griežtos, kad atliktų atgrasomąją funkciją. Be to, Žuvininkystės departamente nėra pažeidimų ar sankcijų registro, todėl nėra galimybės iškart susieti pažeidimus, kad būtų nustatyti kartotiniai pažeidimai. Padėtį sunkina tai, kad trūksta įstatymų ir procedūrų aiškumo ir skaidrumo, visų pirma kalbant apie laivų registraciją bei licencijų išdavimą ir informacijos, susijusios su iškrovimo operacijų bei sužvejotų žuvų kiekio duomenimis, atsekamumą ir patikimumą. Tailandas nevykdo savo įpareigojimo nustatyti veiksmingas vykdymo užtikrinimo priemones pagal UNLCOS 94 straipsnį, jis taip pat neįrodė, jog turi tinkamą sankcijų sistemą, kad galėtų kovoti su NNN žvejyba, kaip nurodyta IPOA IUU 21 punkte.

| (70) | Tailando teisės aktuose nėra išdėstytų laivų stebėjimo sistemos (LSS) reikalavimų, o laivai nėra teisiškai įpareigoti naudoti LSS sistemą Tailando teritoriniuose vandenyse. |
| --- | --- |

(70)

Tailando teisės aktuose nėra išdėstytų laivų stebėjimo sistemos (LSS) reikalavimų, o laivai nėra teisiškai įpareigoti naudoti LSS sistemą Tailando teritoriniuose vandenyse.

| (71) | 2011 m. Žuvininkystės departamentas pranešė, kad pradeda LSS bandomąjį projektą, kuriame dalyvaus daugiau nei 300 laivų. Sistemą valdė privatūs paslaugų teikėjai. Ataskaitų teikimo dažnumas neatitiko tarptautinių LSS ataskaitų teikimo standartų, pavyzdžiui, nustatytų RŽVO. Be to, pažeidimų, susijusių su ataskaitų teikimo dažnumu ir LSS ataskaitų teikimu, atveju Žuvininkystės departamentas nesiėmė tinkamų tolesnių veiksmų. |
| --- | --- |

(71)

2011 m. Žuvininkystės departamentas pranešė, kad pradeda LSS bandomąjį projektą, kuriame dalyvaus daugiau nei 300 laivų. Sistemą valdė privatūs paslaugų teikėjai. Ataskaitų teikimo dažnumas neatitiko tarptautinių LSS ataskaitų teikimo standartų, pavyzdžiui, nustatytų RŽVO. Be to, pažeidimų, susijusių su ataskaitų teikimo dažnumu ir LSS ataskaitų teikimu, atveju Žuvininkystės departamentas nesiėmė tinkamų tolesnių veiksmų.

| (72) | 2012 m. LSS bandomajame projekte dalyvavo 110 laivų, šie laivai veiklą vykdė pakrantės valstybėse arba atviroje jūroje, kur pagal teisės aktus LSS yra privaloma. Iki 2014–2015 m. projektas turėjo būti išplėstas taip, kad apimtų visą komercinį laivyną. Tačiau iki 2014 m. spalio mėn. LSS naudojimo aprėptis sumažėjo iki 50 laivų, o teisinė sistema, kurioje būtų nustatyti Tailando laivynui taikomi LSS reikalavimai, sukurta nebuvo. |
| --- | --- |

(72)

2012 m. LSS bandomajame projekte dalyvavo 110 laivų, šie laivai veiklą vykdė pakrantės valstybėse arba atviroje jūroje, kur pagal teisės aktus LSS yra privaloma. Iki 2014–2015 m. projektas turėjo būti išplėstas taip, kad apimtų visą komercinį laivyną. Tačiau iki 2014 m. spalio mėn. LSS naudojimo aprėptis sumažėjo iki 50 laivų, o teisinė sistema, kurioje būtų nustatyti Tailando laivynui taikomi LSS reikalavimai, sukurta nebuvo.

| (73) | Tai, kad didžioji laivyno dalis neturi LSS, rodo, kad neįmanoma stebėti žvejybos operacijų jūroje, o Žuvininkystės departamentui ši aplinkybė trukdo veiksmingai užtikrinti, kad būtų laikomasi taisyklių, taikomų atitinkamuose atskiruose jūrų rajonuose. Dėl šios priežasties, o taip pat dėl nepakankamo bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Tailando laivai PNG vandenyse žvejoja neturėdami LSS, nors pagal PNG teisės aktus reikalaujama, kad LSS būtų visuose trečiųjų šalių laivuose. Tailandas parengė programos, pagal kurią jo laivyne (visuose laivuose, kurių talpa didesnė nei 30 tonų) būtų įrengti LSS atsakikliai, projektą. Kadangi Tailandas neįgyvendino veiksmingos LSS, šalis nepajėgi laikytis UNCLOS 94 straipsnio ir IPOA IUU 24 punkto rekomendacijų. Todėl Komisija mano, kad Tailandas neužtikrina visapusiškos ir veiksmingos su jo vėliava plaukiojančių žvejybos laivų stebėsenos, kontrolės ir priežiūros. |
| --- | --- |

(73)

Tai, kad didžioji laivyno dalis neturi LSS, rodo, kad neįmanoma stebėti žvejybos operacijų jūroje, o Žuvininkystės departamentui ši aplinkybė trukdo veiksmingai užtikrinti, kad būtų laikomasi taisyklių, taikomų atitinkamuose atskiruose jūrų rajonuose. Dėl šios priežasties, o taip pat dėl nepakankamo bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Tailando laivai PNG vandenyse žvejoja neturėdami LSS, nors pagal PNG teisės aktus reikalaujama, kad LSS būtų visuose trečiųjų šalių laivuose. Tailandas parengė programos, pagal kurią jo laivyne (visuose laivuose, kurių talpa didesnė nei 30 tonų) būtų įrengti LSS atsakikliai, projektą. Kadangi Tailandas neįgyvendino veiksmingos LSS, šalis nepajėgi laikytis UNCLOS 94 straipsnio ir IPOA IUU 24 punkto rekomendacijų. Todėl Komisija mano, kad Tailandas neužtikrina visapusiškos ir veiksmingos su jo vėliava plaukiojančių žvejybos laivų stebėsenos, kontrolės ir priežiūros.

| (74) | Palyginti nedidelis patikrinimų, kuriuos kompetentingos institucijos atliko tikrindamos trečiųjų šalių importą į Tailandą, skaičius ((64)konstatuojamoji dalis) rodo, kad Tailandas aktyviai nebendradarbiavo su trečiosiomis šalimis siekdamas užtikrinti perdirbamų produktų teisėtumą. Tai mažina atsekamumo grandinės skaidrumą ir ŽD gebėjimą nustatyti pažeidimus ir imtis tinkamų vykdymo užtikrinimo veiksmų. |
| --- | --- |

(74)

Palyginti nedidelis patikrinimų, kuriuos kompetentingos institucijos atliko tikrindamos trečiųjų šalių importą į Tailandą, skaičius ((64)konstatuojamoji dalis) rodo, kad Tailandas aktyviai nebendradarbiavo su trečiosiomis šalimis siekdamas užtikrinti perdirbamų produktų teisėtumą. Tai mažina atsekamumo grandinės skaidrumą ir ŽD gebėjimą nustatyti pažeidimus ir imtis tinkamų vykdymo užtikrinimo veiksmų.

| (75) | Komisija pažymi, kad, remiantis per 2011 ir 2012 m. misijas surinkta informacija, galima teigti, jog Tailando valdžios institucijoms trūksta ne finansinių išteklių, o būtinų teisinių ir administracinių sąlygų užtikrinti veiksmingą ir efektyvų jam tenkančių vėliavos, pakrantės ir rinkos valstybės pareigų vykdymą. |
| --- | --- |

(75)

Komisija pažymi, kad, remiantis per 2011 ir 2012 m. misijas surinkta informacija, galima teigti, jog Tailando valdžios institucijoms trūksta ne finansinių išteklių, o būtinų teisinių ir administracinių sąlygų užtikrinti veiksmingą ir efektyvų jam tenkančių vėliavos, pakrantės ir rinkos valstybės pareigų vykdymą.

| (76) | Tailandas yra laikomas pažengusia besivystančia šalimi (9), gaunančia pagalbą per jungtines partnerystes su įvairiomis tarptautinėmis organizacijomis (pvz., FAO) ir ES. Žmogaus socialinės raidos indeksas Tailande aukštas – 2014 m. pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą šalis užėmė 89 vietą iš 187 šalių (10). Atsižvelgdama į šiuos aspektus ir informaciją, gautą per 2011–2014 m. apsilankymus, Komisija mano, kad Tailandui trūksta ne finansinių išteklių, kad galėtų vykdyti jam tenkančias vėliavos, pakrantės, uosto ir rinkos valstybės pareigas, bet būtinų teisinių ir administracinių priemonių, kuriomis būtų užtikrintas veiksmingas ir efektyvus pareigų vykdymas. |
| --- | --- |

(76)

Tailandas yra laikomas pažengusia besivystančia šalimi (9), gaunančia pagalbą per jungtines partnerystes su įvairiomis tarptautinėmis organizacijomis (pvz., FAO) ir ES. Žmogaus socialinės raidos indeksas Tailande aukštas – 2014 m. pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą šalis užėmė 89 vietą iš 187 šalių (10). Atsižvelgdama į šiuos aspektus ir informaciją, gautą per 2011–2014 m. apsilankymus, Komisija mano, kad Tailandui trūksta ne finansinių išteklių, kad galėtų vykdyti jam tenkančias vėliavos, pakrantės, uosto ir rinkos valstybės pareigas, bet būtinų teisinių ir administracinių priemonių, kuriomis būtų užtikrintas veiksmingas ir efektyvus pareigų vykdymas.

| (77) | Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais faktiniais Komisijos surinktais duomenimis ir visais Tailando Karalystės pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 5 dalis galima teigti, kad Tailandas nevykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų pareigų, susijusių su bendradarbiavimo ir vykdymo užtikrinimo pastangomis. |
| --- | --- |

(77)

Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais faktiniais Komisijos surinktais duomenimis ir visais Tailando Karalystės pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 5 dalis galima teigti, kad Tailandas nevykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų pareigų, susijusių su bendradarbiavimo ir vykdymo užtikrinimo pastangomis.

3.3.   Tarptautinių taisyklių nesilaikymas (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 6 dalis)

| (78) | 2011 m. Tailandas yra ratifikavęs UNCLOS ir yra IOTC susitariančioji šalis. |
| --- | --- |

(78)

2011 m. Tailandas yra ratifikavęs UNCLOS ir yra IOTC susitariančioji šalis.

| (79) | Pagal 31 straipsnio 6 dalies b punktą Komisija išnagrinėjo visą informaciją, susijusią su Tailando kaip IOTC susitariančiosios šalies statusu. Pagrindinės problemos – tai su Tailando vėliava plaukiojančio žvejybos laivo, kuris be leidimo ar licencijos žvejojo Mauricijaus IEZ, sulaikymas 2011 m. (11) ir galimi ūdomis tunus žvejojančių laivų pažeidimai atliekant perkrovimo operacijas jūroje 2013 m. (12). Tailandas atliko tyrimą ir pateikė patenkinamą atsakymą (13) dėl 2013 m. atvejo, tačiau dėl 2011 m. atvejo neatsakė ir šio klausimo tyrimo ataskaitos nepateikė (14). Tai nėra visiškai suderinama su vėliavos valstybėms pagal UNCLOS 94 straipsnį keliamais reikalavimais tirti jų laivų padarytų pažeidimų atvejus ir UNCLOS 118 straipsnyje nustatyta pareiga bendradarbiauti su valstybėmis gyvųjų išteklių išsaugojimo ir valdymo klausimais. Buvo pranešta ir apie kitus neesminius klausimus, susijusius su pavėluotai pateiktais stebėtojų duomenimis ir sužvejotų žuvų kiekio duomenimis, tačiau į visus juos atsakyta per tinkamą laikotarpį (15). |
| --- | --- |

(79)

Pagal 31 straipsnio 6 dalies b punktą Komisija išnagrinėjo visą informaciją, susijusią su Tailando kaip IOTC susitariančiosios šalies statusu. Pagrindinės problemos – tai su Tailando vėliava plaukiojančio žvejybos laivo, kuris be leidimo ar licencijos žvejojo Mauricijaus IEZ, sulaikymas 2011 m. (11) ir galimi ūdomis tunus žvejojančių laivų pažeidimai atliekant perkrovimo operacijas jūroje 2013 m. (12). Tailandas atliko tyrimą ir pateikė patenkinamą atsakymą (13) dėl 2013 m. atvejo, tačiau dėl 2011 m. atvejo neatsakė ir šio klausimo tyrimo ataskaitos nepateikė (14). Tai nėra visiškai suderinama su vėliavos valstybėms pagal UNCLOS 94 straipsnį keliamais reikalavimais tirti jų laivų padarytų pažeidimų atvejus ir UNCLOS 118 straipsnyje nustatyta pareiga bendradarbiauti su valstybėmis gyvųjų išteklių išsaugojimo ir valdymo klausimais. Buvo pranešta ir apie kitus neesminius klausimus, susijusius su pavėluotai pateiktais stebėtojų duomenimis ir sužvejotų žuvų kiekio duomenimis, tačiau į visus juos atsakyta per tinkamą laikotarpį (15).

| (80) | 2015 m. peržiūrėtas Žuvininkystės įstatymas pirmą kartą buvo pateiktas 1999 m.; 2014 m. gruodžio mėn. į jį įtraukta keletas nedidelių papildymų, kuriais numatytos papildomos priemonės, susijusios su žvejybos kontrole, akvakultūra, maisto higiena ir nuobaudų sistema. Tačiau dabartiniame projekte nepakankamai atsižvelgiama į šiandien vykdomos žvejybos veiklos ir produktų prekybos per Tailandą sudėtingumą. Pirma, apibrėžtys yra nepakankamos, kadangi tarp jų nėra veiklos, kuri laikoma NNN žvejyba arba kuri yra sunkus pažeidimas, apibrėžčių. Antra, jo taikymo sritis per siaura, kadangi juo iš esmės reglamentuojamas žvejybos veiklos valdymas teritoriniuose vandenyse ir trijuose rajonuose už Tailando IEZ ribų, dėl kurių šalis dabar nėra sudariusi susitarimų arba neturi leidimų juose žvejoti. Kad būtų veiksmingas, įstatymas turėtų būti taikomas visiems laivams, kurie vykdo veiklą šalies vandenyse, ir Tailando laivams, kurie veiklą vykdo už IEZ ribų. Trečia, įstatymo projektas buvo rengiamas prieš Tailandui 2011 m. ratifikuojant UNCLOS, taigi į siūlomą tekstą nėra perkelti pagrindiniai tarptautiniai išteklių išsaugojimo ir valdymo principai, pavyzdžiui, pagal UNCLOS 61–64 straipsnius. Be to, tekstas buvo parengtas prieš sukuriant keletą pagrindinių tarptautinių žuvininkystės valdymo priemonių, pavyzdžiui, 2001 m. IPOA IUU, todėl į jį neįtraukti šio neprivalomo, tačiau plačiai pripažįstamo, dokumento principai ir apibrėžtys. Galiausiai, nėra įtraukta atgrasomųjų sankcijų sistema, o tai kenkia Tailando gebėjimui vykdyti UNCLOS 73 straipsnio reikalavimus, susijusius su įstatymų ir normų vykdymo užtikrinimu, ir IPOA IUU 21 punktą. |
| --- | --- |

(80)

2015 m. peržiūrėtas Žuvininkystės įstatymas pirmą kartą buvo pateiktas 1999 m.; 2014 m. gruodžio mėn. į jį įtraukta keletas nedidelių papildymų, kuriais numatytos papildomos priemonės, susijusios su žvejybos kontrole, akvakultūra, maisto higiena ir nuobaudų sistema. Tačiau dabartiniame projekte nepakankamai atsižvelgiama į šiandien vykdomos žvejybos veiklos ir produktų prekybos per Tailandą sudėtingumą. Pirma, apibrėžtys yra nepakankamos, kadangi tarp jų nėra veiklos, kuri laikoma NNN žvejyba arba kuri yra sunkus pažeidimas, apibrėžčių. Antra, jo taikymo sritis per siaura, kadangi juo iš esmės reglamentuojamas žvejybos veiklos valdymas teritoriniuose vandenyse ir trijuose rajonuose už Tailando IEZ ribų, dėl kurių šalis dabar nėra sudariusi susitarimų arba neturi leidimų juose žvejoti. Kad būtų veiksmingas, įstatymas turėtų būti taikomas visiems laivams, kurie vykdo veiklą šalies vandenyse, ir Tailando laivams, kurie veiklą vykdo už IEZ ribų. Trečia, įstatymo projektas buvo rengiamas prieš Tailandui 2011 m. ratifikuojant UNCLOS, taigi į siūlomą tekstą nėra perkelti pagrindiniai tarptautiniai išteklių išsaugojimo ir valdymo principai, pavyzdžiui, pagal UNCLOS 61–64 straipsnius. Be to, tekstas buvo parengtas prieš sukuriant keletą pagrindinių tarptautinių žuvininkystės valdymo priemonių, pavyzdžiui, 2001 m. IPOA IUU, todėl į jį neįtraukti šio neprivalomo, tačiau plačiai pripažįstamo, dokumento principai ir apibrėžtys. Galiausiai, nėra įtraukta atgrasomųjų sankcijų sistema, o tai kenkia Tailando gebėjimui vykdyti UNCLOS 73 straipsnio reikalavimus, susijusius su įstatymų ir normų vykdymo užtikrinimu, ir IPOA IUU 21 punktą.

| (81) | UNCLOS 62 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad pakrantės valstybės privalo priimti priemones, suderinamas su priemonėmis, kurios taikomos regione ir atviroje jūroje, kad būtų užtikrintas ilgalaikis vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių tvarumas ir siekiama tikslo optimaliai naudoti žuvų išteklius. Tailando teisinė sistema numato tik ribotas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones teritoriniuose vandenyse. |
| --- | --- |

(81)

UNCLOS 62 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad pakrantės valstybės privalo priimti priemones, suderinamas su priemonėmis, kurios taikomos regione ir atviroje jūroje, kad būtų užtikrintas ilgalaikis vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių tvarumas ir siekiama tikslo optimaliai naudoti žuvų išteklius. Tailando teisinė sistema numato tik ribotas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones teritoriniuose vandenyse.

| (82) | Be 1982 m. UNCLOS, Tailandas nėra ratifikavęs kitų tarptautinių teisinių susitarimų, susijusių su žuvininkystės valdymu. Atsižvelgiant į Tailando, kaip rinkos valstybės, svarbą, ypač kalbant apie migruojančius tunus ir jiems giminingų rūšių žuvis, nustatytieji faktai kenkia pastangoms vykdyti pagal UNCLOS jam skirtas bendradarbiavimo pareigas (62, 63, 116 ir 117 straipsniai). |
| --- | --- |

(82)

Be 1982 m. UNCLOS, Tailandas nėra ratifikavęs kitų tarptautinių teisinių susitarimų, susijusių su žuvininkystės valdymu. Atsižvelgiant į Tailando, kaip rinkos valstybės, svarbą, ypač kalbant apie migruojančius tunus ir jiems giminingų rūšių žuvis, nustatytieji faktai kenkia pastangoms vykdyti pagal UNCLOS jam skirtas bendradarbiavimo pareigas (62, 63, 116 ir 117 straipsniai).

| (83) | Su LSS diegimu susiję trūkumai nesuderinami su IPOA IUU 24.3 punktu, kuriame nustatyta, kad valstybės turėtų vykdyti visapusišką ir veiksmingą žvejybos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą, pradedant žvejybos operacijos pradžia ir žuvų iškrovimu vietoje ir baigiant galutine paskirties vieta, įskaitant LSS diegimą pagal atitinkamus nacionalinius, regioninius ar tarptautinius standartus. Tailandui ratifikavus minėtuose tarptautiniuose susitarimuose numatytas išsaugojimo ir valdymo priemones ir jas perkėlus į savo teisę, Tailando laivynas nebūtų pripažintas potencialiai vykdžiusiu NNN žvejybos veiklą. |
| --- | --- |

(83)

Su LSS diegimu susiję trūkumai nesuderinami su IPOA IUU 24.3 punktu, kuriame nustatyta, kad valstybės turėtų vykdyti visapusišką ir veiksmingą žvejybos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą, pradedant žvejybos operacijos pradžia ir žuvų iškrovimu vietoje ir baigiant galutine paskirties vieta, įskaitant LSS diegimą pagal atitinkamus nacionalinius, regioninius ar tarptautinius standartus. Tailandui ratifikavus minėtuose tarptautiniuose susitarimuose numatytas išsaugojimo ir valdymo priemones ir jas perkėlus į savo teisę, Tailando laivynas nebūtų pripažintas potencialiai vykdžiusiu NNN žvejybos veiklą.

| (84) | Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) atsakingos žuvininkystės kodekse (FAO kodeksas), kurio Tailandas taip pat nėra patvirtinęs, rekomenduojama užtikrinti žuvininkystės įstatymų ir jų rengimo, taip pat atitinkamų politinių nuostatų ir sprendimų priėmimo bei administravimo procedūrų skaidrumą (atitinkamai 6.13 ir 7.1.9 punktai). Jame numatyti visų žuvininkystės išteklių išsaugojimo, valdymo ir plėtojimo principai bei standartai, apimantys, be kita ko, žuvų sužvejojimą ir perdirbimą, prekybą žuvimis ir jų produktais, žvejybos operacijas ir mokslinius žuvininkystės tyrimus. Preliminarias Komisijos išvadas, kad Tailandas neužtikrina aiškių, išsamių ir skaidrių taisyklių ir procedūrų (kaip paaiškinta (80) konstatuojamojoje dalyje), sustiprino tai, kad 2014 m. lapkričio mėn. susitikime Žuvininkystės departamentas pareiškė nepripažįstąs šių principų svarbos. Be to, šio sprendimo 3.1 skirsnyje aprašyti atsekamumo trūkumai neatitinka FAO kodekso 11.1.11 punkte nustatyto principo, pagal kurį valstybės turi užtikrinti, kad tarptautinė ir vidaus prekyba žuvimis ir žuvų produktais būtų vykdoma laikantis patikimų išteklių išsaugojimo ir valdymo principų, pagerinant galimybę nustatyti žuvų ir jų produktų kilmę. Atsižvelgiant į Tailando, kaip vienos didžiausių žuvies perdirbimo šalių, svarbą, tokių principų taikymas atrodytų itin svarbus siekiant užtikrinti tvarų gyvųjų išteklių išsaugojimą tiek pakrantės, tiek atviros jūros rajonuose, kaip nustatyta UNCLOS 61, 117 ir 119 straipsniuose. |
| --- | --- |

(84)

Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) atsakingos žuvininkystės kodekse (FAO kodeksas), kurio Tailandas taip pat nėra patvirtinęs, rekomenduojama užtikrinti žuvininkystės įstatymų ir jų rengimo, taip pat atitinkamų politinių nuostatų ir sprendimų priėmimo bei administravimo procedūrų skaidrumą (atitinkamai 6.13 ir 7.1.9 punktai). Jame numatyti visų žuvininkystės išteklių išsaugojimo, valdymo ir plėtojimo principai bei standartai, apimantys, be kita ko, žuvų sužvejojimą ir perdirbimą, prekybą žuvimis ir jų produktais, žvejybos operacijas ir mokslinius žuvininkystės tyrimus. Preliminarias Komisijos išvadas, kad Tailandas neužtikrina aiškių, išsamių ir skaidrių taisyklių ir procedūrų (kaip paaiškinta (80) konstatuojamojoje dalyje), sustiprino tai, kad 2014 m. lapkričio mėn. susitikime Žuvininkystės departamentas pareiškė nepripažįstąs šių principų svarbos. Be to, šio sprendimo 3.1 skirsnyje aprašyti atsekamumo trūkumai neatitinka FAO kodekso 11.1.11 punkte nustatyto principo, pagal kurį valstybės turi užtikrinti, kad tarptautinė ir vidaus prekyba žuvimis ir žuvų produktais būtų vykdoma laikantis patikimų išteklių išsaugojimo ir valdymo principų, pagerinant galimybę nustatyti žuvų ir jų produktų kilmę. Atsižvelgiant į Tailando, kaip vienos didžiausių žuvies perdirbimo šalių, svarbą, tokių principų taikymas atrodytų itin svarbus siekiant užtikrinti tvarų gyvųjų išteklių išsaugojimą tiek pakrantės, tiek atviros jūros rajonuose, kaip nustatyta UNCLOS 61, 117 ir 119 straipsniuose.

| (85) | Tarptautinių priemonių įgyvendinimas Tailande neatitinka IPOA IUU 10 punkte valstybėms pateiktų rekomendacijų pirmumo tvarka ratifikuoti JT susitarimą dėl žuvų išteklių (UNFSA), jį pripažinti arba prie jo prisijungti. Komisija mano, kad ši rekomendacija itin svarbi Tailandui, turinčiam nemažą žvejybos laivyną, kuris vykdo toli migruojančių žuvų rūšių (daugiausia tunų IOTC ir galbūt WCPFC rajonuose) žvejybos operacijas. |
| --- | --- |

(85)

Tarptautinių priemonių įgyvendinimas Tailande neatitinka IPOA IUU 10 punkte valstybėms pateiktų rekomendacijų pirmumo tvarka ratifikuoti JT susitarimą dėl žuvų išteklių (UNFSA), jį pripažinti arba prie jo prisijungti. Komisija mano, kad ši rekomendacija itin svarbi Tailandui, turinčiam nemažą žvejybos laivyną, kuris vykdo toli migruojančių žuvų rūšių (daugiausia tunų IOTC ir galbūt WCPFC rajonuose) žvejybos operacijas.

| (86) | Atsižvelgiant į šiame sprendimo skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais faktiniais Komisijos surinktais duomenimis ir šalies pateiktais pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 6 dalis galima konstatuoti, kad Tailandas nevykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų įpareigojimų, susijusių su tarptautinėmis taisyklėmis, normomis ir išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonėmis. |
| --- | --- |

(86)

Atsižvelgiant į šiame sprendimo skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais faktiniais Komisijos surinktais duomenimis ir šalies pateiktais pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 6 dalis galima konstatuoti, kad Tailandas nevykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų įpareigojimų, susijusių su tarptautinėmis taisyklėmis, normomis ir išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonėmis.

3.4.   Specifiniai besivystančioms šalims būdingi sunkumai

| (87) | Primenama, kad pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą (UNHDI) Tailandas laikomas pažengusios žmogaus socialinės raidos šalimi (89-oji vieta iš 187 šalių). Be to, primenama, kad pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (16), Tailandas priskiriamas didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių ir teritorijų kategorijai (17). |
| --- | --- |

(87)

Primenama, kad pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą (UNHDI) Tailandas laikomas pažengusios žmogaus socialinės raidos šalimi (89-oji vieta iš 187 šalių). Be to, primenama, kad pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (16), Tailandas priskiriamas didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių ir teritorijų kategorijai (17).

| (88) | Pažymėtina, kad Tailando kaip vėliavos valstybės pranešimą pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnį Komisija gavo 2009 m. spalio 6 d. Tailandas patvirtino, kaip nurodyta NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 1 dalyje, kad taiko nacionalines priemones siekdamas užtikrinti įstatymų, normų ir išteklių išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jo žvejybos laivai, įgyvendinimą, kontrolę ir vykdymo užtikrinimą. |
| --- | --- |

(88)

Pažymėtina, kad Tailando kaip vėliavos valstybės pranešimą pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnį Komisija gavo 2009 m. spalio 6 d. Tailandas patvirtino, kaip nurodyta NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 1 dalyje, kad taiko nacionalines priemones siekdamas užtikrinti įstatymų, normų ir išteklių išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jo žvejybos laivai, įgyvendinimą, kontrolę ir vykdymo užtikrinimą.

| (89) | Taip pat derėtų paminėti, kad 2011 m. (18) Sąjunga jau finansavo konkrečius techninės pagalbos veiksmus Tailande, skirtus kovai su NNN žvejyba. |
| --- | --- |

(89)

Taip pat derėtų paminėti, kad 2011 m. (18) Sąjunga jau finansavo konkrečius techninės pagalbos veiksmus Tailande, skirtus kovai su NNN žvejyba.

| (90) | Atsižvelgiant į pirmiau nurodytą vietą pagal UNHDI ir į 2011–2014 m. apsilankymus, nėra įrodymų, patvirtinančių, kad Tailandas jam pagal tarptautinę teisę tenkančių pareigų nevykdė dėl nepakankamo išsivystymo lygio. Taip pat nėra jokių akivaizdžių įrodymų, kuriais remiantis būtų galima žvejybos veiklos stebėsenos, kontrolės ir priežiūros trūkumus sieti su nepakankamais gebėjimais ir nepakankama infrastruktūra. Tailandas nė karto nepateikė argumentų, kad išsivystymo lygio nulemti sunkumai turi įtakos jo gebėjimui užtikrinti stiprią stebėsenos, kontrolės ir priežiūros sistemą ir tik neseniai (2014 m. lapkričio mėn.) paprašė ES paramos atsekamumo ir sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemoms gerinti. Komisija į šį bendrą prašymą atsakė teigiamai. |
| --- | --- |

(90)

Atsižvelgiant į pirmiau nurodytą vietą pagal UNHDI ir į 2011–2014 m. apsilankymus, nėra įrodymų, patvirtinančių, kad Tailandas jam pagal tarptautinę teisę tenkančių pareigų nevykdė dėl nepakankamo išsivystymo lygio. Taip pat nėra jokių akivaizdžių įrodymų, kuriais remiantis būtų galima žvejybos veiklos stebėsenos, kontrolės ir priežiūros trūkumus sieti su nepakankamais gebėjimais ir nepakankama infrastruktūra. Tailandas nė karto nepateikė argumentų, kad išsivystymo lygio nulemti sunkumai turi įtakos jo gebėjimui užtikrinti stiprią stebėsenos, kontrolės ir priežiūros sistemą ir tik neseniai (2014 m. lapkričio mėn.) paprašė ES paramos atsekamumo ir sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemoms gerinti. Komisija į šį bendrą prašymą atsakė teigiamai.

| (91) | Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis, taip pat visais šalies pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 7 dalį galima teigti, kad Tailando išsivystymo būklei ir apskritai jo su žuvininkystės valdymu susijusiai veiklai šalies išsivystymo lygis nekenkia. |
| --- | --- |

(91)

Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis, taip pat visais šalies pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 7 dalį galima teigti, kad Tailando išsivystymo būklei ir apskritai jo su žuvininkystės valdymu susijusiai veiklai šalies išsivystymo lygis nekenkia.

4.   IŠVADA DĖL GALIMO PRIPAŽINIMO NEBENDRADARBIAUJANČA TREČIĄJA ŠALIMI

| (92) | Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, kad Tailandas nevykdo pagal tarptautinę teisę jam skirtų vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigų imtis priemonių siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, vadovaujantis NNN žvejybos reglamento 32 straipsniu, tai šaliai turėtų būti pranešta apie tai, kad Komisija ją gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba. |
| --- | --- |

(92)

Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, kad Tailandas nevykdo pagal tarptautinę teisę jam skirtų vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigų imtis priemonių siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, vadovaujantis NNN žvejybos reglamento 32 straipsniu, tai šaliai turėtų būti pranešta apie tai, kad Komisija ją gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba.

| (93) | Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnio 1 dalį Komisija turėtų informuoti Tailandą apie tai, kad jis gali būti pripažintas nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi. Komisija Tailando atžvilgiu taip pat turėtų imtis visų NNN žvejybos reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Tinkamo administravimo tikslais turėtų būti nustatytas laikotarpis, per kurį minėtoji šalis galėtų raštu atsakyti į tokį pranešimą ir ištaisyti padėtį. |
| --- | --- |

(93)

Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnio 1 dalį Komisija turėtų informuoti Tailandą apie tai, kad jis gali būti pripažintas nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi. Komisija Tailando atžvilgiu taip pat turėtų imtis visų NNN žvejybos reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Tinkamo administravimo tikslais turėtų būti nustatytas laikotarpis, per kurį minėtoji šalis galėtų raštu atsakyti į tokį pranešimą ir ištaisyti padėtį.

| (94) | Be to, pranešimas Tailandui apie tai, kad jis gali būti pripažintas šalimi, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia, pagal šį sprendimą nekliudo Komisijai ar Tarybai imtis bet kokių tolesnių veiksmų ir savaime nereiškia įpareigojimo imtis tokių veiksmų siekiant nustatyti ir sudaryti nebendradarbiaujančių šalių sąrašą, |
| --- | --- |

(94)

Be to, pranešimas Tailandui apie tai, kad jis gali būti pripažintas šalimi, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia, pagal šį sprendimą nekliudo Komisijai ar Tarybai imtis bet kokių tolesnių veiksmų ir savaime nereiškia įpareigojimo imtis tokių veiksmų siekiant nustatyti ir sudaryti nebendradarbiaujančių šalių sąrašą,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Tailandui pranešama, kad Komisija jį gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba.

Priimta Briuselyje 2015 m. balandžio 21 d.

Komisijos vardu

Karmenu VELLA

Komisijos narė

---

(1)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

1

(2)  Informacija apie 2010 m. pažeidimus gauta iš šalies ataskaitos „Pagalba besivystančioms šalims įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos“, EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

2

(3)  Informacija apie 2011 m. pažeidimus, gauta 2014 m. lapkričio 27 d. iš IOTC duomenų, pateiktų http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/proceedings/2012/coc/IOTC-2012-CoC09-R%5BE%5D.pdf ir http://iotc.org/sites/default/files/documents/proceedings/2012/coc/IOTC-2012-CoC09-08a%5BE%5D.pdf, p. 5–6.

3

(4)  Informacija apie 2014 m. pažeidimus, gauta 2014 m. lapkričio 20 d. iš PNG Loop interneto naujienų http://www.pngloop.com/2014/10/27/record-12-fishing-vessels-investigation-ffas-operation-kurukuru/ ir http://www.emtv.com.pg/article.aspx?slug=Illegal-Fishing-Vessels-Apprehended&

4

(5)  Informacija gauta iš šalies ataskaitos „Pagalba besivystančioms šalims įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos“, EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

5

(6)  Tarptautinis veiksmų planas, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti; Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, 2001 m.

6

(7)  Informacija gauta iš šalies ataskaitos „Pagalba besivystančioms šalims įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos“, EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

7

(8)  Žr. 7 išnašą.

8

(9)  Informacija gauta iš http://www.fao.org/fi/oldsite/FCP/en/THA/profile.htm

9

(10)  Informacija gauta iš http://hdr.undp.org/sites/all/themes/hdr_theme/country-notes/THA.pdf

10

(11)  Informacija gauta iš http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/proceedings/2012/coc/IOTC-2012-CoC09-R%5BE%5D.pdf

11

(12)  Informacija gauta iš http://www.iotc.org/documents/report-eleventh-session-compliance-committee-0

12

(13)  Informacija gauta iš http://www.iotc.org/documents/response-possible-infractions-thailand-under-rop

13

(14)  Informacija gauta iš http://www.iotc.org/documents/report-eighth-session-iotc-working-party-ecosystems-and-bycatch

14

(15)  Žr. 12 išnašą.

15

(16)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

16

(17)  Paramos vystymuisi komiteto parengtas oficialios paramos vystymuisi gavėjų sąrašas: http://www.oecd.org/dac/stats/documentupload/DAC%20List%20of%20ODA%20Recipients%202014%20final.pdf

17

(18)  Žr. 7 išnašą.

18

---

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/18

---

Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamojo komiteto nuomonė, pareikšta 2013 m. gruodžio 2 d. posėdyje dėl sprendimo projekto, susijusio su byla AT.39685(1) Fentanilas

Pranešėja – Latvija

(2015/C 142/07)

| 1. | Patariamasis komitetas sutinka su Europos Komisija, kad šalių sudarytu bendro skatinimo susitarimu ir jo priedu (toliau – susitarimas) buvo siekiama riboti konkurenciją, kaip apibrėžta SESV 101 straipsnyje. |
| --- | --- |

1.

Patariamasis komitetas sutinka su Europos Komisija, kad šalių sudarytu bendro skatinimo susitarimu ir jo priedu (toliau – susitarimas) buvo siekiama riboti konkurenciją, kaip apibrėžta SESV 101 straipsnyje.

| 2. | Patariamasis komitetas sutinka su Europos Komisijos sprendimo projekto išvada, kad šalių sudarytas susitarimas galėjo turėti reikšmingą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

2.

Patariamasis komitetas sutinka su Europos Komisijos sprendimo projekto išvada, kad šalių sudarytas susitarimas galėjo turėti reikšmingą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| 3. | Patariamasis komitetas sutinka su Europos Komisija, kad SESV 101 straipsnio 3 dalies sąlygos yra netenkinamos. |
| --- | --- |

3.

Patariamasis komitetas sutinka su Europos Komisija, kad SESV 101 straipsnio 3 dalies sąlygos yra netenkinamos.

| 4. | Patariamasis komitetas pritaria Europos Komisijos pateiktam sprendimo projektui dėl visų sprendimo projekto adresatų, ypač susijusių su patronuojančiosios bendrovės atsakomybe. |
| --- | --- |

4.

Patariamasis komitetas pritaria Europos Komisijos pateiktam sprendimo projektui dėl visų sprendimo projekto adresatų, ypač susijusių su patronuojančiosios bendrovės atsakomybe.

| 5. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisijos vertinimu dėl pažeidimo trukmės. |
| --- | --- |

5.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisijos vertinimu dėl pažeidimo trukmės.

| 6. | Patariamasis komitetas rekomenduoja paskelbti jo nuomonę Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

6.

Patariamasis komitetas rekomenduoja paskelbti jo nuomonę Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

---

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/19

---

Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamojo komiteto nuomonė, pareikšta 2013 m. gruodžio 6 d. posėdyje dėl sprendimo projekto, susijusio su byla AT.39685(2) Fentanilas

Pranešėja – Latvija / JK

(2015/C 142/08)

| 1. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad šio sprendimo projekto adresatams turėtų būti skirta bauda. |
| --- | --- |

1.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad šio sprendimo projekto adresatams turėtų būti skirta bauda.

| 2. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija dėl bazinės baudos sumos „Johnson & Johnson“ / „Janssen-Cilag B.V.“ |
| --- | --- |

2.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija dėl bazinės baudos sumos „Johnson & Johnson“ / „Janssen-Cilag B.V.“

| 3. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad bauda „Johnson & Johnson“ / „Janssen-Cilag B.V.“ būtų padidinta, siekiant užtikrinti pakankamą atgrasomąjį poveikį. |
| --- | --- |

3.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad bauda „Johnson & Johnson“ / „Janssen-Cilag B.V.“ būtų padidinta, siekiant užtikrinti pakankamą atgrasomąjį poveikį.

| 4. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija dėl galutinės baudos sumos „Johnson & Johnson“ / „Janssen-Cilag B.V.“ |
| --- | --- |

4.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija dėl galutinės baudos sumos „Johnson & Johnson“ / „Janssen-Cilag B.V.“

| 5. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisijos požiūriu, kad siekiant apskaičiuoti baudą „Novartis AG“ / „Sandoz B.V.“ būtų remiamasi perkelta verte. |
| --- | --- |

5.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisijos požiūriu, kad siekiant apskaičiuoti baudą „Novartis AG“ / „Sandoz B.V.“ būtų remiamasi perkelta verte.

| 6. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad bauda „Novartis AG“ / „Sandoz B.V.“ būtų padidinta, siekiant užtikrinti pakankamą atgrasomąjį poveikį. |
| --- | --- |

6.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija, kad bauda „Novartis AG“ / „Sandoz B.V.“ būtų padidinta, siekiant užtikrinti pakankamą atgrasomąjį poveikį.

| 7. | Patariamasis komitetas sutinka su Komisija dėl galutinės baudos sumos „Novartis AG“ / „Sandoz B.V.“ |
| --- | --- |

7.

Patariamasis komitetas sutinka su Komisija dėl galutinės baudos sumos „Novartis AG“ / „Sandoz B.V.“

| 8. | Patariamasis komitetas rekomenduoja paskelbti jo nuomonę Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

8.

Patariamasis komitetas rekomenduoja paskelbti jo nuomonę Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

---

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/20

---

Galutinė bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaita (1)

Fentanilas

(AT.39685)

(2015/C 142/09)

| (1) | Ši byla susijusi su vadinamuoju bendro populiarinimo susitarimu tarp Nyderlanduose registruotos farmacijos bendrovės „Janssen-Cilag B.V.“, „Johnson&Johnson“ patronuojamosios bendrovės (toliau – „J&J“) ir Nyderlandų generinės farmacijos bendrovių „Hexal B.V.“ ir „Sandoz B.V.“, kurios abi tariamo pažeidimo metu buvo „Novartis AG“ patronuojamosios bendrovės, (toliau – „Novartis/Sandoz“). Pagal susitarimą konkurentas, vykdantis veiklą generinės farmacijos srityje, susilaikys nuo nuskausminamojo preparato fentanilo pateikimo rinkai. |
| --- | --- |

(1)

Ši byla susijusi su vadinamuoju bendro populiarinimo susitarimu tarp Nyderlanduose registruotos farmacijos bendrovės „Janssen-Cilag B.V.“, „Johnson&Johnson“ patronuojamosios bendrovės (toliau – „J&J“) ir Nyderlandų generinės farmacijos bendrovių „Hexal B.V.“ ir „Sandoz B.V.“, kurios abi tariamo pažeidimo metu buvo „Novartis AG“ patronuojamosios bendrovės, (toliau – „Novartis/Sandoz“). Pagal susitarimą konkurentas, vykdantis veiklą generinės farmacijos srityje, susilaikys nuo nuskausminamojo preparato fentanilo pateikimo rinkai.

| (2) | 2013 m. sausio 30 d. Europos Komisija priėmė prieštaravimo pareiškimą. Šalys gavo galimybę susipažinti su byla 2013 m. vasario 15 d. ir pateikė atsakymą dėl prieštaravimo pareiškimo atitinkamai 2013 m. balandžio 22 d. ir 30 d. Po to, kai Konkurencijos generalinis direktoratas pratęsė pirminį terminą viena ir dviem savaitėmis, Šalys neprašė žodinio bylos nagrinėjimo. |
| --- | --- |

(2)

2013 m. sausio 30 d. Europos Komisija priėmė prieštaravimo pareiškimą. Šalys gavo galimybę susipažinti su byla 2013 m. vasario 15 d. ir pateikė atsakymą dėl prieštaravimo pareiškimo atitinkamai 2013 m. balandžio 22 d. ir 30 d. Po to, kai Konkurencijos generalinis direktoratas pratęsė pirminį terminą viena ir dviem savaitėmis, Šalys neprašė žodinio bylos nagrinėjimo.

| (3) | Atsižvelgdama į naujus įrodymus ir faktus, kurie buvo gauti su šalių atsakymais į prieštaravimo pareiškimą, Komisija 2013 m. spalio 17 d. pateikė faktų pareiškimą, į kurį „J&J“ atsakė 2013 m. spalio 30 d., o „Novartis/Sandoz“ – po to, kai Konkurencijos generalinis direktoratas pratęsė terminą, – 2013 m. lapkričio 6 d. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgdama į naujus įrodymus ir faktus, kurie buvo gauti su šalių atsakymais į prieštaravimo pareiškimą, Komisija 2013 m. spalio 17 d. pateikė faktų pareiškimą, į kurį „J&J“ atsakė 2013 m. spalio 30 d., o „Novartis/Sandoz“ – po to, kai Konkurencijos generalinis direktoratas pratęsė terminą, – 2013 m. lapkričio 6 d.

| (4) | Sprendimo projekte daroma išvada, kad „J&J“ ir „Novartis/Sandoz“ susitarimu yra pažeidžiamas SESV 101 straipsnis. |
| --- | --- |

(4)

Sprendimo projekte daroma išvada, kad „J&J“ ir „Novartis/Sandoz“ susitarimu yra pažeidžiamas SESV 101 straipsnis.

| (5) | Remdamasi Sprendimo 2011/695/ES 16 straipsniu, išnagrinėjau, ar sprendimo projekte kalbama tik apie prieštaravimus, dėl kurių šalims buvo sudarytos galimybės pareikšti savo nuomonę, ir priėjau prie teigiamos išvados. |
| --- | --- |

(5)

Remdamasi Sprendimo 2011/695/ES 16 straipsniu, išnagrinėjau, ar sprendimo projekte kalbama tik apie prieštaravimus, dėl kurių šalims buvo sudarytos galimybės pareikšti savo nuomonę, ir priėjau prie teigiamos išvados.

| (6) | Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad šalys nesikreipė į mane su prašymais ar skundais, manau, kad visoms bylos šalims buvo suteikta galimybė veiksmingai naudotis procesinėmis teisėmis. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad šalys nesikreipė į mane su prašymais ar skundais, manau, kad visoms bylos šalims buvo suteikta galimybė veiksmingai naudotis procesinėmis teisėmis.

2013 m. gruodžio 6 d., Briuselis

Wouter WILS

---

(1)  Pagal 2011 m. spalio 13 d. Europos Komisijos Pirmininko sprendimo 2011/695/ES dėl bylas nagrinėjančio pareigūno pareigybės ir įgaliojimų nagrinėjant tam tikras konkurencijos bylas 16 ir 17 straipsnius (OL L 275, 2011 10 20, p. 29) (Sprendimas 2011/695/ES).

1

---

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/21

---

Komisijos sprendimo santrauka

2013 m. gruodžio 10 d.

susijusi su bylos nagrinėjimu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnį

(Byla AT.39685 – Fentanilis)

(pranešta dokumenu Nr. C(2013) 8870)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(2015/C 142/10)

1.   ĮVADAS

| (1) | 2013 m. gruodžio 10 d. Komisija priėmė sprendimą dėl procedūros pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnį. Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 (1) 30 straipsnio nuostatas Komisija skelbia šalių pavadinimus ir pagrindinį sprendimo turinį, įskaitant visas skirtas baudas, atsižvelgdama į teisėtą įmonių interesą saugoti savo verslo paslaptis. |
| --- | --- |

(1)

2013 m. gruodžio 10 d. Komisija priėmė sprendimą dėl procedūros pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnį. Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 (1) 30 straipsnio nuostatas Komisija skelbia šalių pavadinimus ir pagrindinį sprendimo turinį, įskaitant visas skirtas baudas, atsižvelgdama į teisėtą įmonių interesą saugoti savo verslo paslaptis.

| (2) | Sprendimas yra susijęs su vadinamuoju „bendro populiarinimo“ susitarimu (toliau – susitarimas), kurį sudarė farmacijos įmonių „Johnson & Johnson“ ir „Novartis AG“ Nyderlanduose įsisteigusios patronuojamosios bendrovės. Susitarime numatyta, kad „Johnson & Johnson’s“ įmonė bent jau iki tol, kol potencialus konkurentas „Novartis“ neteikia į Nyderlandų rinką „Johnson & Johnson’s“ produkto – stipraus vaisto nuo skausmo fentanilio – generinės versijos, mokės jai mėnesines išmokas. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimas yra susijęs su vadinamuoju „bendro populiarinimo“ susitarimu (toliau – susitarimas), kurį sudarė farmacijos įmonių „Johnson & Johnson“ ir „Novartis AG“ Nyderlanduose įsisteigusios patronuojamosios bendrovės. Susitarime numatyta, kad „Johnson & Johnson’s“ įmonė bent jau iki tol, kol potencialus konkurentas „Novartis“ neteikia į Nyderlandų rinką „Johnson & Johnson’s“ produkto – stipraus vaisto nuo skausmo fentanilio – generinės versijos, mokės jai mėnesines išmokas.

2.   ADRESATAI

| (3) | Sprendimas skirtas „Johnson & Johnson“, Nyderlanduose įsisteigusiai jos patronuojamajai bendrovei „Janssen-Cilag B.V.“ (toliau – „Janssen-Cilag“), „Novartis AG“ (toliau – „Novartis“) ir Nyderlanduose įsisteigusiai jos patronuojamajai bendrovei „Sandoz B.V.“ (toliau – „Sandoz“). |
| --- | --- |

(3)

Sprendimas skirtas „Johnson & Johnson“, Nyderlanduose įsisteigusiai jos patronuojamajai bendrovei „Janssen-Cilag B.V.“ (toliau – „Janssen-Cilag“), „Novartis AG“ (toliau – „Novartis“) ir Nyderlanduose įsisteigusiai jos patronuojamajai bendrovei „Sandoz B.V.“ (toliau – „Sandoz“).

3.   PROCEDŪRA

| (4) | Byla pradėta nagrinėti 2011 m. spalio 18 d. |
| --- | --- |

(4)

Byla pradėta nagrinėti 2011 m. spalio 18 d.

| (5) | 2013 m. sausio 30 d. buvo priimtas prieštaravimo pareiškimas ir apie jį buvo pranešta šalims. |
| --- | --- |

(5)

2013 m. sausio 30 d. buvo priimtas prieštaravimo pareiškimas ir apie jį buvo pranešta šalims.

| (6) | Šalys pateikė savo atsakymus į prieštaravimo pareiškimą 2013 m. balandžio mėn.; žodinio bylos nagrinėjimo nebuvo prašoma. |
| --- | --- |

(6)

Šalys pateikė savo atsakymus į prieštaravimo pareiškimą 2013 m. balandžio mėn.; žodinio bylos nagrinėjimo nebuvo prašoma.

| (7) | 2013 m. gruodžio 2 d. ir gruodžio 6 d. Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamasis komitetas pateikė palankias nuomones. |
| --- | --- |

(7)

2013 m. gruodžio 2 d. ir gruodžio 6 d. Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamasis komitetas pateikė palankias nuomones.

| (8) | 2013 m. gruodžio 10 d. Komisija priėmė sprendimą. |
| --- | --- |

(8)

2013 m. gruodžio 10 d. Komisija priėmė sprendimą.

4.   SESV 101 STRAISNIO PAŽEIDIMAS

| (9) | „Johnson & Johnson“ sukūrė fentanilį ir jį ėmėsi tiekti į prekybą įvairiomis formomis nuo XX a. 7-ojo dešimtmečio. 2005 m. „Johnson & Johnson’s“ produktas, fentanilio atsargas odos paviršiuje suformuojantis pleistras, Nyderlanduose nebebuvo saugomas, ir „Novartis“ bendrovės patronuojamoji įmonė „Sandoz“ buvo pasirengusi pateikti į rinką generinės versijos fentanilio atsargas odos paviršiuje suformuojantį pleistrą. Pavyzdžiui, ji jau buvo pagaminusi reikalingą pakavimo medžiagą. |
| --- | --- |

(9)

„Johnson & Johnson“ sukūrė fentanilį ir jį ėmėsi tiekti į prekybą įvairiomis formomis nuo XX a. 7-ojo dešimtmečio. 2005 m. „Johnson & Johnson’s“ produktas, fentanilio atsargas odos paviršiuje suformuojantis pleistras, Nyderlanduose nebebuvo saugomas, ir „Novartis“ bendrovės patronuojamoji įmonė „Sandoz“ buvo pasirengusi pateikti į rinką generinės versijos fentanilio atsargas odos paviršiuje suformuojantį pleistrą. Pavyzdžiui, ji jau buvo pagaminusi reikalingą pakavimo medžiagą.

| (10) | Tačiau 2005 m. liepos mėn. vietoj to, kad faktiškai pradėtų parduoti generinės versijos pleistrą, „Sandoz“ įmonė sudarė vadinamąjį „bendro populiarinimo“ susitarimą su „Johnson & Johnson’s“ Nyderlanduose įsisteigusia patronuojamąja įmone „Janssen-Cilag“. Sutartos mėnesinės „Janssen-Cilag“ išmokos tol, kol Nyderlandų rinkai nebuvo pradėtas teikti generinės versijos produktas, viršijo pelną, kurį „Sandoz“ įmonė tikėjosi gauti parduodama savo generinį produktą. Remiantis vidaus dokumentais, mainais už gautą „pelno dalį“.„Sandoz“ savo produkto į rinką neteiks. „Johnson & Johnson“ ir „Novartis“ susitarė ne konkuruoti, bet bendradarbiauti, kad „rinkoje nebūtų generinių vaistų atsargas odos paviršiuje suformuojančių produktų ir tokiu būdu išlaikyti dabartinę aukštą kainą“. |
| --- | --- |

(10)

Tačiau 2005 m. liepos mėn. vietoj to, kad faktiškai pradėtų parduoti generinės versijos pleistrą, „Sandoz“ įmonė sudarė vadinamąjį „bendro populiarinimo“ susitarimą su „Johnson & Johnson’s“ Nyderlanduose įsisteigusia patronuojamąja įmone „Janssen-Cilag“. Sutartos mėnesinės „Janssen-Cilag“ išmokos tol, kol Nyderlandų rinkai nebuvo pradėtas teikti generinės versijos produktas, viršijo pelną, kurį „Sandoz“ įmonė tikėjosi gauti parduodama savo generinį produktą. Remiantis vidaus dokumentais, mainais už gautą „pelno dalį“.„Sandoz“ savo produkto į rinką neteiks. „Johnson & Johnson“ ir „Novartis“ susitarė ne konkuruoti, bet bendradarbiauti, kad „rinkoje nebūtų generinių vaistų atsargas odos paviršiuje suformuojančių produktų ir tokiu būdu išlaikyti dabartinę aukštą kainą“.

| (11) | Todėl „Sandoz“ Nyderlandų rinkai savo produkto neteikė tol, kol galiojo susitarimas. Susitarimas buvo nutrauktas 2006 m. gruodžio mėn., kai trečioji šalis nusprendė pradėti teikti į rinką generinį fentanilio pleistrą. |
| --- | --- |

(11)

Todėl „Sandoz“ Nyderlandų rinkai savo produkto neteikė tol, kol galiojo susitarimas. Susitarimas buvo nutrauktas 2006 m. gruodžio mėn., kai trečioji šalis nusprendė pradėti teikti į rinką generinį fentanilio pleistrą.

| (12) | Komisija padarė toliau nurodytas išvadas. Remiantis ekonominių ir teisinių aplinkybių analize, „Sandoz“ bendrovė susitarimo su „Janssen-Cilag“ sudarymo metu buvo didelė ir (bent jau) potenciali „Janssen-Cilag“ konkurentė. Susitarimas apėmė neėjimo į rinką mechanizmą, tuo tarpu „Janssen-Cilag“ mėnesio išmokos būtų buvusios nutrauktos, jei „Sandoz“ ar kokia kita bendrovė būtų įėjusi į rinką. Atitinkamai „Sandoz“ į rinką nėjo visu susitarimo laikotarpiu (nuo 2005 m. liepos 11 d. iki 2006 m. gruodžio 15 d.). To susitarimo pasekmė – „Janssen-Cilag“ dideliai (bent jau) potencialiai generinio produkto konkurentei buvo apribotos įėjimo į rinką galimybės tuo metu, kai buvo iškilusi didžiausia jos įėjimo į rinką rizika. |
| --- | --- |

(12)

Komisija padarė toliau nurodytas išvadas. Remiantis ekonominių ir teisinių aplinkybių analize, „Sandoz“ bendrovė susitarimo su „Janssen-Cilag“ sudarymo metu buvo didelė ir (bent jau) potenciali „Janssen-Cilag“ konkurentė. Susitarimas apėmė neėjimo į rinką mechanizmą, tuo tarpu „Janssen-Cilag“ mėnesio išmokos būtų buvusios nutrauktos, jei „Sandoz“ ar kokia kita bendrovė būtų įėjusi į rinką. Atitinkamai „Sandoz“ į rinką nėjo visu susitarimo laikotarpiu (nuo 2005 m. liepos 11 d. iki 2006 m. gruodžio 15 d.). To susitarimo pasekmė – „Janssen-Cilag“ dideliai (bent jau) potencialiai generinio produkto konkurentei buvo apribotos įėjimo į rinką galimybės tuo metu, kai buvo iškilusi didžiausia jos įėjimo į rinką rizika.

| (13) | Be to, susijusiu laikotarpiu „Janssen-Cilag“ sumokėjo „Sandoz“ įmonei mėnesinių įmokų forma iš viso apytiksliai 5 mln. EUR. Suma, kuri buvo sumokėta „Sandoz“ bendrovei, buvo gerokai didesnė, nei „Sandoz“ bendrovė sudarydama susitarimą tikėjosi uždirbti iš pačios pateikiamo Nyderlandų rinkai fentanilio atsargas odos paviršiuje suformuojančio pleistro. Šios mėnesinės išmokos buvo mokamos už nenustatytas bendro populiarinimo paslaugas. Pradiniu bendro populiarinimo susitarimo laikotarpiu (nuo 2005 m. liepos 11 d. iki 2006 m. liepos 11 d.„Sandoz“ vykdė mažai populiarinimo veiksmų, o papildyme nurodytu laikotarpiu (nuo 2006 m. liepos 11 d. iki 2006 m. gruodžio 15 d.) nėra jokių įrodymų, kad „Sandoz“ būtų vykdžiusi kokią nors populiarinimo veiklą. |
| --- | --- |

(13)

Be to, susijusiu laikotarpiu „Janssen-Cilag“ sumokėjo „Sandoz“ įmonei mėnesinių įmokų forma iš viso apytiksliai 5 mln. EUR. Suma, kuri buvo sumokėta „Sandoz“ bendrovei, buvo gerokai didesnė, nei „Sandoz“ bendrovė sudarydama susitarimą tikėjosi uždirbti iš pačios pateikiamo Nyderlandų rinkai fentanilio atsargas odos paviršiuje suformuojančio pleistro. Šios mėnesinės išmokos buvo mokamos už nenustatytas bendro populiarinimo paslaugas. Pradiniu bendro populiarinimo susitarimo laikotarpiu (nuo 2005 m. liepos 11 d. iki 2006 m. liepos 11 d.„Sandoz“ vykdė mažai populiarinimo veiksmų, o papildyme nurodytu laikotarpiu (nuo 2006 m. liepos 11 d. iki 2006 m. gruodžio 15 d.) nėra jokių įrodymų, kad „Sandoz“ būtų vykdžiusi kokią nors populiarinimo veiklą.

| (14) | Šalių ketinimai patvirtina pirmiau nurodytus objektyvius analizės elementus. Abi šalys parengė bendro populiarinimo susitarimą tokiu būdu, kad būtų užtikrinta, jog „Sandoz“ generinis produktas nebus teikiamas į rinką, ir kad „Janssen-Cilag“ susitarimo galiojimo laikotarpiu galės kuo labiau padidinti iš patentinio vaisto gaunamą pelną. „Janssen-Cilag“ dalijosi šiuo didesniu nei konkurenciniu pelnu su „Sandoz“ bendrove. |
| --- | --- |

(14)

Šalių ketinimai patvirtina pirmiau nurodytus objektyvius analizės elementus. Abi šalys parengė bendro populiarinimo susitarimą tokiu būdu, kad būtų užtikrinta, jog „Sandoz“ generinis produktas nebus teikiamas į rinką, ir kad „Janssen-Cilag“ susitarimo galiojimo laikotarpiu galės kuo labiau padidinti iš patentinio vaisto gaunamą pelną. „Janssen-Cilag“ dalijosi šiuo didesniu nei konkurenciniu pelnu su „Sandoz“ bendrove.

| (15) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad susitarimo tikslas buvo riboti SESV 1 straipsnio taikymą. |
| --- | --- |

(15)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad susitarimo tikslas buvo riboti SESV 1 straipsnio taikymą.

5.   PAŽEIDIMO TRUKMĖ

| (16) | Pažeidimas tęsėsi bent jau nuo pradinės bendro susitarimo sudarymo datos – 2005 m. liepos 11 d. – iki bendro populiarinimo susitarimo (įskaitant papildymą) galiojimo pabaigos 2006 m. gruodžio 15 d. |
| --- | --- |

(16)

Pažeidimas tęsėsi bent jau nuo pradinės bendro susitarimo sudarymo datos – 2005 m. liepos 11 d. – iki bendro populiarinimo susitarimo (įskaitant papildymą) galiojimo pabaigos 2006 m. gruodžio 15 d.

6.   BAUDOS

| (17) | Šiuo atveju už pažeidimą buvo skirtos toliau nurodytos baudos:






  — | „Johnson & Johnson“ ir „Janssen-Cilag B.V.“, kaip solidariai atsakingoms: 10 798 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

(17)

Šiuo atveju už pažeidimą buvo skirtos toliau nurodytos baudos:

—

„Johnson & Johnson“ ir „Janssen-Cilag B.V.“, kaip solidariai atsakingoms: 10 798 000 EUR.

| — | „Novartis AG“ ir „Sandoz B.V.“, kaip solidariai atsakingoms: 5 493 000 EUR. |
| --- | --- |

—

„Novartis AG“ ir „Sandoz B.V.“, kaip solidariai atsakingoms: 5 493 000 EUR.

---

(1)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1.

---

Audito Rūmai

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/23

---

Specialioji ataskaita Nr. 4/2015 „Techninė pagalba: koks buvo jos indėlis žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje?“

(2015/C 142/11)

Europos Audito Rūmai šiuo raštu jus informuoja, kad neseniai buvo paskelbta Specialioji ataskaita Nr. 4/2015 „Techninė pagalba: koks buvo jos indėlis žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje?“.

Ši ataskaita pateikta susipažinti arba parsisiųsti Europos Audito Rūmų interneto svetainėje: http://eca.europa.eu

Jos popierinę versiją galima nemokamai gauti kreipusis į Audito Rūmus adresu:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Publications (PUB) |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E. paštas eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Publications (PUB)

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E. paštas eca-info@eca.europa.eu

arba užpildžius elektroninio užsakymo formą EU-Bookshop tinklalapyje.

---

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/23

---

Specialioji ataskaita Nr. 5/2015 „Ar finansinės priemonės yra sėkmingas ir perspektyvus įrankis kaimo plėtros srityje?“

(2015/C 142/12)

Europos Audito Rūmai šiuo raštu jus informuoja, kad neseniai buvo paskelbta Specialioji ataskaita Nr. 5/2015 „Ar finansinės priemonės yra sėkmingas ir perspektyvus įrankis kaimo plėtros srityje?“.

Ši ataskaita pateikta susipažinti arba parsisiųsti Europos Audito Rūmų interneto svetainėje: http://eca.europa.eu

Jos popierinę versiją galima nemokamai gauti kreipusis į Audito Rūmus adresu:

| Cour des comptes européenne |
| --- |
| Publications (PUB) |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| e. paštas: eca-info@eca.europa.eu |

Cour des comptes européenne

Publications (PUB)

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

e. paštas: eca-info@eca.europa.eu

arba užpildžius elektroninio užsakymo formą EU-Bookshop tinklalapyje.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/24

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.7624 – KKR / Comcast / Pentech / Piton / Scottish Enterprise / Shamrock / FanDuel / JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2015/C 142/13)

| 1. | 2015 m. balandžio 22 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės KKR & Co. L. P. (toliau – KKR, Jungtinės Amerikos Valstijos), „Comcast group“ (toliau – „Comcast“, Jungtinės Amerikos Valstijos) priklausančios įmonės „Comcast Ventures LP“ ir „NBC Sports Venture, LLC“, „Pentech Fund II L. P.“ (toliau – „Pentech“, Jungtinė Karalystė), „Piton Capital Venture Fund L. P.“ (toliau – „Piton“, Jungtinė Karalystė), „Scottish Enterprise“ (Jungtinė Karalystė) ir „Shamrock Capital Growth Fund III, L. P.“ (toliau –„Shamrock“, Jungtinės Amerikos Valstijos) pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „FanDuel Limited“ (toliau – „FanDuel“, Jungtinė Karalystė) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2015 m. balandžio 22 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės KKR & Co. L. P. (toliau – KKR, Jungtinės Amerikos Valstijos), „Comcast group“ (toliau – „Comcast“, Jungtinės Amerikos Valstijos) priklausančios įmonės „Comcast Ventures LP“ ir „NBC Sports Venture, LLC“, „Pentech Fund II L. P.“ (toliau – „Pentech“, Jungtinė Karalystė), „Piton Capital Venture Fund L. P.“ (toliau – „Piton“, Jungtinė Karalystė), „Scottish Enterprise“ (Jungtinė Karalystė) ir „Shamrock Capital Growth Fund III, L. P.“ (toliau –„Shamrock“, Jungtinės Amerikos Valstijos) pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „FanDuel Limited“ (toliau – „FanDuel“, Jungtinė Karalystė) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:
  —   
  KKR
  : alternatyvus turto valdymas pasauliniu mastu ir kapitalo rinkos sprendimų paslaugos,
  —   „Comcast“: pasaulinės žiniasklaidos ir technologijų paslaugos,
  —   „Pentech“: rizikos kapitalo įmonė,
  —   „Piton“: rizikos kapitalą ir augimo kapitalą teikianti įmonė,
  —   „Scottish Enterprise“: Škotijos ekonominės plėtros agentūra,
  —   „Shamrock“: investicinė įmonė,
  —   „FanDuel“: Šiaurės Amerikai skirtos virtualiųjų sporto vadybos žaidimų paslaugos. |
| --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—   
  KKR
  : alternatyvus turto valdymas pasauliniu mastu ir kapitalo rinkos sprendimų paslaugos,

—   „Comcast“: pasaulinės žiniasklaidos ir technologijų paslaugos,

—   „Pentech“: rizikos kapitalo įmonė,

—   „Piton“: rizikos kapitalą ir augimo kapitalą teikianti įmonė,

—   „Scottish Enterprise“: Škotijos ekonominės plėtros agentūra,

—   „Shamrock“: investicinė įmonė,

—   „FanDuel“: Šiaurės Amerikai skirtos virtualiųjų sporto vadybos žaidimų paslaugos.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą. Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti šiame pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą. Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti šiame pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda „M.7624 – KKR / Comcast / Pentech / Piton / Scottish Enterprise / Shamrock / FanDuel / JV“ adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda „M.7624 – KKR / Comcast / Pentech / Piton / Scottish Enterprise / Shamrock / FanDuel / JV“ adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/25

---

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2015/C 142/14)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„SAUCISSON DE LACAUNE“ / „SAUCISSE DE LACAUNE“

ES Nr. FR-PGI-0005-01201-27.3.2014

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas

„Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.2 klasė. Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Saucisson de Lacaune“ – vytinta daugiau ar mažiau taisyklingos cilindro formos dešra, pagaminta mėsą kemšant į natūralias žarnas. Dešros svoris svyruoja nuo 200 g iki 2 kg ir daugiau. Gali būti parduodama natūrali, aptraukta tinkleliu arba perrišta.

„Saucisse de Lacaune“ – vytinta taisyklingos cilindro formos dešrelė, pagaminta mėsą kemšant į natūralias žarnas. Gali būti parduodama įvairių formų:

| — | perlenkta dešrelė – U formos, 200–500 g svorio, |
| --- | --- |

—

perlenkta dešrelė – U formos, 200–500 g svorio,

| — | tiesi ir neišlinkusi, 200–500 g svorio, |
| --- | --- |

—

tiesi ir neišlinkusi, 200–500 g svorio,

| — | dešrelė, vytinama apvyniota aplink kartį, todėl galutinis produktas – dešrelė su sulenkimais, kurių skaičius, kaip ir dešrelės svoris, gali būti skirtingas. |
| --- | --- |

—

dešrelė, vytinama apvyniota aplink kartį, todėl galutinis produktas – dešrelė su sulenkimais, kurių skaičius, kaip ir dešrelės svoris, gali būti skirtingas.

„Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ yra lanksčios, o jų masė – tvirtai sukibusi. Prapjovus matyti liesos ir riebios mėsos gabalėliai (sumalti stambiai, ne mažesniais kaip 8 mm dydžio gabalėliais), nėra nei gyslų, nei kremzlių. Riebalų gabalėliai aiškios formos, tvirti ir baltos spalvos. Neriebi mėsa būna raudonos arba ryškiai raudonos spalvos. „Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ neatrodo riebios.

„Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ pasižymi vytintai ir brandintai mėsai būdingu kvapu ir skoniu, su gerai juntamu pipirų prieskoniu. Nestipraus aromato, riebalų skonis vos juntamas.

Gaminant „Saucisson de Lacaune“ ir „Saucisse de Lacaune“ atitinkamai naudojama ne mažiau kaip 80 % ir 70 % liesos mėsos. Naudojama ne mažiau kaip 30 % brandintos mėsos (liesos).

Dešros gardinamos druska, pipirais ir muskatais. Leidžiama pridėti kalio nitrato, pieno fermentų, cukraus, o ant paviršiaus gali būti pelėsis.

„Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ būdingos šios fizinės ir cheminės savybės:

—   produkto drėgnis be riebalų– ≤ 52 % arba ≤ 56 %, kai dešrų skersmuo didesnis kaip 70 mm;

—   riebalų kiekis (produkto drėgnis be riebalų– 77 %) – ≤ 20 %;

—   kolageno ir baltymų santykis– ≤ 13 %;

—   bendras tirpiųjų cukrų kiekis (produkto drėgnis be riebalų– 77 %) – ≤ 2 %;

—   pH– ≥ 5,2, kai produktas sveria mažiau kaip 1 kg, ir ≥ 5,0, kai produktas sveria daugiau kaip 1 kg.

„Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ parduodamos:

| — | nesupjaustytos ir su užklijuota etikete, nesupakuotos arba supakuotos į maišelius su ventiliacinėmis skylutėmis, supakuotos apsauginės atmosferos arba vakuuminėje pakuotėje; |
| --- | --- |

—

nesupjaustytos ir su užklijuota etikete, nesupakuotos arba supakuotos į maišelius su ventiliacinėmis skylutėmis, supakuotos apsauginės atmosferos arba vakuuminėje pakuotėje;

| — | supjaustytos griežinėliais ir supakuotos į vakuuminę arba apsauginės atmosferos pakuotę, išskyrus tuos atvejus, kai produktas pjaustomas jį parduodant. |
| --- | --- |

—

supjaustytos griežinėliais ir supakuotos į vakuuminę arba apsauginės atmosferos pakuotę, išskyrus tuos atvejus, kai produktas pjaustomas jį parduodant.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Penimos kiaulės (nuo 25 kg svorio) ir paršavedės šeriamos pašarais, kurių ne mažiau kaip 60 % sudaro grūdai (grūdai ir ankštinių augalų sėklos).

Maksimalus linolo rūgšties kiekis – 1,9 % sausosios medžiagos.

„Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ gaminti naudojama brandinta mėsa gaunama iš paršavedžių arba mėsinių sunkiųjų kiaulių skerdenų (sunkesnių nei 120 kg). Kita mėsa gaunama iš mėsinių kiaulių, kurių skerdenų svoris ne mažesnis kaip 80 kg.

Riebalams naudojami baltos spalvos tvirti nugaros lašiniai. Į „Saucisse de Lacaune“ gali būti dedama ir krūtinės lašinių.

Naudojama tik šviežia mėsa, švieži riebalai malami ne vėliau kaip šeštą dieną po kiaulių skerdimo. Jei naudojami užšaldyti riebalai, jie užšaldomi ne vėliau kaip praėjus 72 valandoms po kiaulių skerdimo ir laikomi užšaldyti – 18 °C arba žemesnėje temperatūroje ne ilgiau kaip 4 mėnesius.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Nustatytoje geografinėje vietovėje atliekami visi gamybos veiksmai: mėsos gabalų atranka, „Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ gamyba (mėsos malimas, dešrų kimšimas ir džiovinimas) ir kiti veiksmai iki vytinimo pabaigos.

3.5.   Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Netaikoma.

3.6.   Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, ženklinimo etiketėmis taisyklės

Produkto etiketėje privaloma nurodyti:

| — | SGN „Saucisson de Lacaune“ arba „Saucisse de Lacaune“ pavadinimą, |
| --- | --- |

—

SGN „Saucisson de Lacaune“ arba „Saucisse de Lacaune“ pavadinimą,

| — | „Lacaune“ logotipą, kuris atpažįstamas iš rašytinės didžiosios ir pabrauktos „M“ raidės, vaizduojančios kalnus, po kuria didžiosiomis raidėmis užrašytas „LACAUNE“ pavadinimas. |
| --- | --- |

—

„Lacaune“ logotipą, kuris atpažįstamas iš rašytinės didžiosios ir pabrauktos „M“ raidės, vaizduojančios kalnus, po kuria didžiosiomis raidėmis užrašytas „LACAUNE“ pavadinimas.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinę vietovę sudaro 11 toliau išvardytų Tarno departamento komunų: Barre, Berlats, Escroux, Espérausses, Gijounet, Lacaune, Moulin Mage, Murat-sur-Vèbre, Nages, Senaux, Viane.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Gamtiniai veiksniai

Geografinė „Saucisson de Lacaune“ ir „Saucisse de Lacaune“ gamybos vietovė – vientisas Lakono kalnuose esantis regionas. Tai iš rytų į vakarų pusę einanti įduba, apimanti Žižu upės baseiną. Vietovė iš pietų pusės ribojasi su pagrindine Mongrano ir Montalė kalnų linija, siekiančia 1 200 m aukštį, o iš šiaurės pusės – su žemesne, per Sijė kalnagūbrį einančia Rokesezjero kalnų linija, kurios aukščiausias taškas, Merdelu viršukalnė, siekia 1 000 metrų aukštį. Dėl šių dviejų fizinių kliūčių susidaro topografinė įduba, veikiama ir vandenyno, ir Viduržemio jūros klimato. Be to, dėl aukščio šią vietovę veikia ir kalnų klimatas.

Vietovės klimato, kurį veikia šie trys veiksniai, bruožai:

| — | gausūs krituliai, tolygiai pasiskirstę visais metų mėnesiais, |
| --- | --- |

—

gausūs krituliai, tolygiai pasiskirstę visais metų mėnesiais,

| — | vidutinė temperatūra gana žema, nedideli temperatūros svyravimai, |
| --- | --- |

—

vidutinė temperatūra gana žema, nedideli temperatūros svyravimai,

| — | nuolat kintantys vėjai (kryptis, drėgmė), dėl kurių temperatūra ir drėgmė tą pačią dieną gali labai svyruoti. |
| --- | --- |

—

nuolat kintantys vėjai (kryptis, drėgmė), dėl kurių temperatūra ir drėgmė tą pačią dieną gali labai svyruoti.

Žmogiškieji veiksniai

„Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ gamybos ištakos siejamos su nuo viduramžių Lakono apylinkėse paplitusiu galvijų, avių ir kiaulių aukotojo amatu, oksitanų kalba vadintu mazelier. XV a. amatininkai pradėjo specializuotis ir taip pradėti vadinti kiaulienos perdirbėjai, t. y. mėsininkai.

Mėsos sūdytojų patirtis labai svarbi apdorojant šį natūralų produktą.

Mėsos sūdytojai atlieka tokius darbus: rūšiuoja, paruošia ir mala mėsą ir riebalus, naudodami savo pačių receptus, savo įrangą ir atsižvelgdami į apdorojamos žaliavos kokybę, visų pirma į savybes, kurias įgauna malama mėsa; atrenka subrandintą mėsą ir į mišinį maišo kuo daugiau liesos mėsos.

Mėsos sūdytojai turi pakankamai mėsos pjaustymo ir malimo mašinų valdymo įgūdžių, kad galėtų paruošti vientisą mėsos masę, sudarytą iš vienodo dydžio mėsos gabalėlių, gaunamų malant sieteliais su ne mažesnio kaip 8 mm dydžio skylutėmis arba naudojant kitokią smulkinimo techniką, kuria pasiekiamas vizualiai toks pat rezultatas.

Mėsos masė gardinama tik druska, pipirais ir prireikus muskatais, galimas vienintelis priedas – natrio nitratas.

Mėsos masė kemšama tik į natūralias žarnas, po to vytintos dešrelės džiovinamos ir vytinamos ne trumpiau kaip 10 dienų, o kitos dešros – ne trumpiau kaip 18 dienų. Gamintojai apčiuopdami rankomis tikrina, ar džiovyklose tinkamai vyksta fermentacija – dešros ir dešrelės turi išlikti tvirtos.

Kiekvienu gamybos etapu mėsos sūdytojas kuo optimaliau išnaudoja etapo trukmę arba temperatūros ir drėgmės sąlygas, atsižvelgdamas į tai, kokią įtaką jie daro gaminamoms dešroms bei dešrelėms. Vytinimo kameroje sąlygos tikrinamos kasdien, siekiant kontroliuoti produktų išvaizdą ir kvapą, prižiūrėti vytinimo sąlygas (oro temperatūrą ir drėgmę) ir vytinant išvengti produktų sugedimo. Nepriklausomai nuo taikomos technologijos ir nuo to, ar vytinimo kameros yra tradicinės ar ventiliuojamos, gamintojas turi prisitaikyti prie kasdien nustatomų išorės oro temperatūros ir drėgmės pokyčių.

5.2.   Produkto ypatumai

„Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ ypatumai – liesoji dalis yra raudonos arba tamsiai raudonos spalvos, mėsa sumalta stambiais vienodo dydžio gabalėliais, pjaustomas produktas neatrodo riebus.

Organoleptinės savybės: dešros ir dešrelės vidutiniškai stipraus ir subalansuoto aromato, aiškiai juntamas natūralus vytintos ir brandintos mėsos skonis, tvirtos tekstūros, ragaujant minkštos arba tvirtesnės ir burnoje nesubyra.

Be to, „Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ ypatingos tuo, kad jos kemšamos tik į natūralias žarnas.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

„Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ ryšys su geografine vietove grindžiamas nuo seno įgyta tradicine gamybos patirtimi, kuri perduodama iš kartos į kartą ir dėl kurios produktai pasižymi puikia kokybe bei geru vardu.

Geografinėje „Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ gamybos vietovėje susidariusios vytinti palankios geografinės ir klimato sąlygos, todėl joje įsikūrė nemažai mėsos perdirbimo įmonių, kuriose praktinę gamybos patirtį kaupė kelios kartos darbuotojų. Taikant tradicinius gamybos metodus dar ir šiandien produktams gaminti naudojama brandinta mėsa, gaminant dešrą dedama ne mažiau kaip 80 % liesos mėsos, o gaminant dešreles – ne mažiau kaip 70 % liesos mėsos. Todėl „Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ liesoji masė būna raudonos arba ryškiai raudonos spalvos, o prapjautas produktas neatrodo riebus.

Praktinė gamintojų patirtis matoma iš to, kaip atrenkami mėsos gabalai ir kaip gerai įvaldyta malimo technologija siekiant gauti stambius mėsos gabalėlius.

Dėl kimšimo į natūralias žarnas „Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ įgyja tik joms būdingą išvaizdą.

„Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ aromatas išlieka nestiprus, nes į produktus nededama jokių prieskonių, išskyrus pipirus ir muskatus. Dėl tinkamo prieskonių kiekio ir džiovinimo kameros valdymo „Saucisson de Lacaune“/„Saucisse de Lacaune“ būna puikiai subrendusios ir įgauna natūralų vytintos ir brandintos mėsos skonį.

Dėl profesionaliai įvaldyto džiovinimo ir vytinimo produktai įgauna tvirtą tekstūrą ir liečiami bei ragaujami nesubyra.

Apie gerą „Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ vardą rašoma dar XX a. pradžioje: savo veikale „Gastronominės kelionės po Prancūziją“ (Voyages gastronomiques au pays de France) J. A. P. Cousin giria Lakono viešbutyje Hôtel Central patiekiamus mėsos gaminius: „[...] puikus vietinių mėsos gaminių pasirinkimas, kumpis ir dešros tikrai vertos dėmesio[...]“.

„Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ aprašytos 1980 ir 1986 m. mėsos gaminių, sūdytų gaminių ir mėsos konservų sąvade; be to, jos įtrauktos į 1996 m. Prancūzijos kulinarinio paveldo sąrašą „Pietūs-Pirėnai. Vietos produktai ir tradiciniai receptai“ (Midi-Pyrénées – produits du terroir et recettes traditionnelles).

2011 m. atlikus gero vardo ir žinomumo tyrimą paaiškėjo, kad 77 % Pietų-Pirėnų ir Langedoko-Rusijono regionuose apklaustų žmonių žinojo apie Lakono geografinėje vietovėje gaminamą vytintą kumpį, vytintą dešrą ir dešreles, taip patvirtindami, kad „Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ tikrai žinomos kaip vietos ir tradiciniai produktai.

„Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ taip pat dažnai minimos spaudoje, pvz., 2009 m. rugpjūčio 8 d. laikraštyje Midi Libre (straipsnyje apie „kvapniausių produktų pintinę“).

Be to, geografinės vietovės mėsininkai dažnai pelno apdovanojimus visuotinėje žemės ūkio parodoje Paryžiuje. Nuo 2013 m. „Saucisson de Lacaune“ / „Saucisse de Lacaune“ buvo įvertintos 13 kartų: penki bronzos medaliai, du sidabro ir šeši aukso medaliai.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCSaucissonSaucisseLacauneV1.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---

| 29.4.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 142/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 142/29

---

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2015/C 142/15)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„SILTER“

ES Nr.: IT-PDO-0005–01252–06.08.2014

SKVN ( X ) SGN ( )

1.   Pavadinimas

„Silter“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.3 klasė. Sūriai

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

„Silter“ – tai cilindro formos, 34–40 cm skersmens, tiesiais arba lengvai išgaubtais 8–10 cm aukščio šonais sūris. Brandinimo laikotarpio pabaigoje sūris sveria nuo 10 iki 16 kg. Jo žievė būna kieta, gelsvos šiaudų spalvos su rusvu atspalviu, kurį jis įgyja tepamas aliejumi ir brandinamas.

Sūrio masė būna tvirtos struktūros, ne per daug elastinga, joje matomos gerai pasiskirsčiusios mažos arba vidutinio dydžio akutės. Riebalų kiekis turi sudaryti 27–45 %, o vandens dalis neturi viršyti 40 % sausosios medžiagos kiekio.

Ragaujant šį sūrį jaučiamas saldus (be kartumo poskonio) skonis, o labai ilgai brandintiems sūriams būdingas aštrokas ir (arba) pikantiškas poskonis. Sūriai ilgai išlaiko jų gamybos vietovės sūriams būdingą kvapą ir aromatą. Aiškiausiai jaučiamas džiovintų vaisių, sviesto, pievose ganomų karvių pieno, žaliųjų ar sausųjų pašarų, kaštonų miltų ir tipiškų sūrių brandinimo patalpų (it. silter) kvapas.

silter

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Sūris „Silter“ gaminamas visus metus naudojant vien tik iš dalies nugriebtą žalią pieną, nuo kurio paviršiaus lengvai nugriebiama grietinė. Bent 80 % atskiruose ūkiuose auginamų melžiamų karvių turi sudaryti kalnų vietovėms būdingų veislių – Bruna, Grigio Alpina ir Pezzata Rossa – karvės. Kiekviename ūkyje bent 60 % visų melžiamų karvių turi sudaryti Bruna veislės karvės.

Bruna, Grigio Alpina

Pezzata Rossa

Bruna

Melžiamos karvės turi būti šeriamos žole ir (arba) šienu, neleidžiama naudoti siloso ar šienainio. Visa sūrio gamybos vietovė išsidėsčiusi kalnuose, todėl jai būdingos natūralios kliūtys, kaip antai aukštis, nuolydis ir klimatas, nuo kurių priklauso sezoninė pašarų gavyba. Tai daro įtaką melžiamų karvių mitybai.

Gamybos vietovėje gaunami pašarai (šienas ir (arba) žolė) negali sudaryti mažiau kaip pusės visos per metus melžiamoms karvėms skiriamos sausosios medžiagos. Galvijų racionas gali būti papildytas koncentruotais pašarais, kurie turi sudaryti mažiau kaip 40 % sausosios medžiagos.

Šios procentinės dalys nustatomos vadovaujantis atsargumo principu ir atsižvelgiant į tai, kad sūris „Silter“ gaminamas kalnų vietovėje, kuriai būdingos nepalankios sąlygos, todėl tam tikrais lietingais metais gali būti sunku pagaminti sausųjų pašarų (siloso naudoti negalima), o koncentruotų pašarų pagaminti neįmanoma. Paprastai sūrio gamybos vietovės pašarai sudaro daug didesnę, nei pirmiau nurodytoji, karvių raciono dalį, ypač tada, kai didžiąją metų dalį karvės ganosi ganyklose. Nors privalomų ganymo reikalavimų nėra nustatyta, pavasarį ir rudenį karvės paprastai ganomos slėnių pievose, o vasarą tam tikrą laikotarpį, kuris, priklausomai nuo sezono, gali skirtis, – kalnų pievose. Kalnų pievose ganomų karvių racioną sudaro vien tik gamybos vietovės pašarai, o koncentruoti pašarai neturi viršyti 30 % karvėms kasdien tenkančios sausosios medžiagos kiekio. Laikantis šių šėrimo sąlygų galima visus metus užtikrinti sūrio „Silter“ organoleptines ir aromatines savybes. Savitas sūrio savybes lemia ir aplinkai, kurioje gaunamas ir apdorojamas žalias pienas, būdinga biologinė mikrobų įvairovė. Vykdant mokslinių tyrimų projektus (VALTEMAS 2012, FOOD FOR LIFE 2006) buvo nustatyti sūrių gamybos proceso metu veikiantys mikroorganizmai ir ištirta fermentų veikla, nuo kurios iš esmės priklauso savitos sūrio savybės. Kad išvengtų galimo išorės (ne gamybos vietovei būdingų) veiksnių poveikio, sūrio gamintojai gali pasinaudoti iš vietos mikrofloros atrinktų pirminių fermentų rinkiniu. Vystantis šioms pieno bakterijoms formuojasi sūriui būdingi aromatiniai junginiai ir labai mažos akutės. Be to, šios bakterijos slopina kitų bakterijų, kurios galėtų pakeisti sūrio aromatą ir skonį, vystymąsi.

Savitas sūrio „Silter“ savybes ir jo ryšį su aplinka padeda užtikrinti tokie veiksniai, kaip karvių šėrimas daugiausia geografinėje vietovėje augančia žole ir (arba) jos šienu, siloso nenaudojimas, žaliam pienui būdinga vietos mikroflora ir technologijų taikymas.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Nustatytoje geografinėje vietovėje turintys vykti sūrio gamybos etapai – karvių auginimas, sūrio gamyba ir brandinimas.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Sūris „Silter“ parduodamas visas arba padalytas į porcijas. Iš anksto pakuotinas sūris dalijamas taip, kad kiekvienoje porcijoje būtų šono ir (arba) plokščiosios pusės dalis, ant kurios nurodoma sūrio kilmė.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo etiketėmis taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo etiketėmis taisyklės

Ant nepadalytos sūrio galvos turi būti nurodytas identifikacinis pieno apdorojimo įmonės kodas, gamybos data, kilmės ženklas, išdegintas prekės ženklas ir, jei įmanoma, nuoroda į kalnų ganyklą.

Ant sūrio galvos šono spaudžiamą kilmės ženklą sudaro 80 mm aukščio žmonių figūros, rastos iškaltos Kamonikos slėnio uolose, ir dvi liūtpėdės.

Praėjus 100 dienų po sūrio pagaminimo, bent ant vienos plokščiosios sūrio pusės išdeginamas prekės ženklas, kurį sudaro lanko forma užrašytas pavadinimas „SILTER“, jo kraštuose apačioje pavaizduotos dvi liūtpėdės, o viduryje – santrumpa „D.O.P.“ Tarp dviejų liūtpėdžių pavaizduotas Kamonikos slėnio uolose rastas piešinys, kuriame vaizduojamas žemės arimo veiksmas.

Supakuotas gaminys turi būti paženklintas etikete, kurioje, be įstatymuose numatytos informacijos, turi būti pateikiamas skiriamasis ženklas ir užrašas „Silter D.O.P.“ Logotipas turi būti geltonos ochros spalvos, tinkamų proporcijų ir formos.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Susijusi vietovė apima visas Kamonikos slėnio kalnų bendruomenei priklausančias teritorijas ir dalį Brešos provincijos kalnų bendruomenei „Sebino Bresciano“ priklausančių teritorijų. Geografinė vietovė iš viso apima 47 komunas.

Ji driekiasi nuo Izeo ežero, kurio hidrografinio baseino plotas – 65,3 km2, iki Gavijos ir Tonalės kalnų perėjų.

2

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Sūrio „Silter“ gamybos vietovė apima kalnų teritoriją, išsidėsčiusią Brešos provincijai priklausančių Alpių priekalnių ir kalnų zonoje. Aplinkos sąlygoms įtaką daro ir savitumo suteikia pietuose esantis Izeo ežeras, o šiaurėje – Adamelo kalnų masyvas.

Skirtingos cheminės sudėties dirvožemiuose veikiami kintančių klimato sąlygų ir svyruojančių temperatūrų gausiai auga nuo kalnų papėdžių iki aukščiausių Alpių priekalnių vietovių pievų augalijai būdingų rūšių augalai. Ypač kalnų zonose aptinkama daugybė pievų ir ganyklų buveinių, pasižyminčių pašarams tinkamų rūšių augalų, tokių kaip Anthoxanthum spp. ir Achillea spp., įvairove. Slėnių ir vidutinio aukščio nuokalnių pievose melžiamos karvės ganomos šalčiausiais mėnesiais, o vasarą jos ganomos 120 aukštesnėse kalnų zonose esančių kalnų ganyklų.

Anthoxanthum spp.

Achillea spp.

Sūris „Silter“ gaminamas daugelyje – net ir mažų – ūkių, kuriuose pagal senus, sūrių gamintojų/gyvulių augintojų iš kartos į kartą perduodamus metodus apdorojamas, o vėliau laikomas tuose ūkiuose primelžtas pienas. Sūris „Silter“ brandinamas ilgai, todėl kaimo gyventojai galėdavo ilgiau laikyti produktą ir taip visus metus užsitikrinti maisto atsargas.

Pagal tradiciją nugriebtas pienas apdorojamas kaitinimo katile. Šis procesas, per kurį varškė paliekama išrūgose, trunka daugiau kaip dvi valandas.

Šiame etape sūrio masė įgyja sūriui „Silter“ būdingas savybes – trapumą ir mažą elastingumą.

Sūris brandinamas gana ilgai, bent 100 dienų nuo pagaminimo dienos.

Taip pratęsiama sūrio, kuris visada buvo ir yra pagrindinis slėnio gyventojų maisto šaltinis, ilgo laikymo tradicija.

Sūris net ir mūsų dienomis daugiausia (bet ne visada) brandinamas tipiškose patalpose, vadinamose silter (iš čia kilęs ir paties sūrio pavadinimas), natūralioje 7–20 °C temperatūroje ir 70–90 % drėgnumo aplinkoje. Sūriams bręstant gamintojai rūpinasi, kad jų žievė būtų ištepta aliejumi ir nugrandyta, o sūrių galvos ant lentynų būtų periodiškai apverčiamos. Šiais tradiciškai iš kartos į kartą perduodamais ir išmoningai atliekamais veiksmais užbaigiama sūrio gamyba.

silter

Ši gamybos technologija yra glaudžiai susijusi su sūrio gamintojų žiniomis, nes sūrio gamybos laikas koreguojamas atsižvelgiant į klimato sąlygas, pašarų augalinę sudėtį ir fenologines fazes, o to nebūtų įmanoma atlikti sūrį gaminant pramoniniu būdu. Taigi šio sūrio gamyba yra slėniuose ir kalnuose įsikūrusių sūrinių paveldas.

Organoleptinėms ir jutiminėms sūrio savybėms poveikio turi teritorijos ir aplinkos veiksniai.

Sūrio žievė būna kieta, gelsvos šiaudų spalvos su rusvu atspalviu. Jo savybes lemia ilgas brandinimo laikas ir visi valymo veiksmai, taip pat rankomis atliekamas sūrio tepimas aliejumi.

Masė būna kieta, trapi, mažai elastinga, vienodai išmarginta mažomis ir vidutinio dydžio akutėmis, kurios atsiranda veikiant vietos pieno mikroflorai. Masės spalva būna įvairi – nuo baltos (žiemos mėnesiais) iki ryškiai geltonos (pavasario ir vasaros mėnesiais).

Daugiausia jaučiamas saldus skonis, kartumas visai arba beveik nejaučiamas, o labai ilgai brandintiems sūriams būdingas aštrokas ir (arba) pikantiškas poskonis.

Savitų aromatų pienui ir, atitinkamai, sūriui suteikia pašarams naudojami endeminių rūšių augalai, kurių sudėtyje yra aromatinių junginių, pvz., kumarino.

Ryškesnė ar švelnesnė geltona sūrio masės spalva taip pat priklauso nuo galvijų patelių mitybos raciono, kurį sudaro geografinei vietovei būdingi pašariniai augalai, ir nuo augaluose, priklausomai nuo fenologinės fazės, esančio skirtingo karotenoidų kiekio.

Būtent karotenoidai lemia spalvos ryškumą, nes vasaros pradžioje gausiai žydintys ankštinių ir graižažiedžių šeimų augalai sūriui suteikia ryškesnę spalvą. Kita vertus, žiemą naudojami sausieji pašarai, todėl sūris būna švelnesnės spalvos, beveik baltas.

Bėgant laikui perduodamas žinias apie įvairių pieno apdorojimo etapų – nuo grietinės nugriebimo iki varškės virimo ir laikymo išrūgose – trukmę ir temperatūras sūrių gamintojai pritaiko remdamiesi savo patirtimi ir atsižvelgdami į sezoninius ir klimato veiksnius, nes vietovėse palei Izeo ežerą klimatas būna švelnesnis, o netoli Adamelo ledyno esančiuose slėniuose – atšiaurus. Iš kartos į kartą perduodamos žinios apie savitą sūrio gamybos technologiją, kuri grindžiama žalio pieno, pasižyminčio sūrio gamybos vietovėje gautam pienui būdingomis savybėmis ir šios vietovės pieno flora, naudojimu. Tradiciškai šią technologiją ir su ja susijusias žinias naudoja vietos gyvulių augintojai ir sūrio gamintojai. Ją taikant pagaminamas tipiškas saldaus skonio ir trapios masės sūris „Silter“.

Mažą sūrio riebumą (riebalų kiekis sausojoje medžiagoje gali sudaryti mažiau nei 30 %) lemia iš dalies nugriebto pieno naudojimas. Vėsioje ir vėdinamoje patalpoje vykstant grietinės nugriebimo procesui, kuris trunka ne trumpiau nei 8 valandas, gaminasi sūrio gamybos vietovei būdingi pieno fermentai, suteikiantys sūriui skonį ir aromatą. Be to, dauginantis vietovės heterofermentinei florai atsiranda sūrio masei būdingos mažos ir vidutinio dydžio akutės.

Vietos pieno floros, nuo kurios priklauso sūrio aromatas ir trapi bei mažai elastinga masės struktūra, vystymuisi didelės reikšmės turi varškės virimo ir apdorojimo (trunkančio ne mažiau kaip dvi valandas), taip pat sūrio masės laikymo išrūgose kaitinimo katile etapai.

Spaudžiant sūrį skatinamas skysčio išsiskyrimas ir pirminės žievės formavimasis. Žievės kietumą ir spalvą, kuri gali būti nuo geltonos iki rusvos, lemia ilgas sūrio brandinimas natūralioje temperatūroje patalpose, vadinamose silter, ant medinių lentų ir sūrio galvų tepimas aliejumi bei valymas.

silter

Brendimo laikotarpiu vietos pieno floros išskiriami fermentai padeda formuotis junginiams, kurie sūriui suteikia džiovintų vaisių, sviesto ir brandinimo patalpas (silter) primenantį aromatą ir skonį. Ši pieno mikroflora, kuri atlieka esminį vaidmenį sūrio gamyboje, ir jos įvairovė buvo nustatytos vietovės sūrinėse atliekant mokslinius tyrimus.

silter

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti interneto svetainėje

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

arba

tiesiogiai Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerijos interneto svetainėje (www.politicheagricole.it), ekrano dešinėje viršuje spaudžiant nuorodą „Prodotti DOP IGP“ (SKVN, SGN nuorodomis žymimi gaminiai), po to ekrano kairėje – „Prodotti DOP IGP STG“ (SKVN, SGN, GTG nuorodomis žymimi gaminiai) ir galiausiai – „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (ES nagrinėjamos specifikacijos).

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---