# Jurnalul Oficial C 160/13 m

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 160 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5813 mai 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 160

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5813 mai 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Cea de a 28-a sesiune a avut loc la Strasbourg (Franța) în perioada 1–3 decembrie 2014. |
| 2015/C 160/01 | Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al reuniunii de luni, 1 decembrie 2014 | 1 |
| 2015/C 160/02 | Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al reuniunii de marți, 2 decembrie 2014 | 5 |
| 2015/C 160/03 | Adunarea Parlamentară Paritară a acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al reuniunii de miercuri, 3 decembrie 2014 | 9 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Cea de a 28-a sesiune a avut loc la Strasbourg (Franța) în perioada 1–3 decembrie 2014.

2015/C 160/01

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al reuniunii de luni, 1 decembrie 2014

1

2015/C 160/02

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al reuniunii de marți, 2 decembrie 2014

5

2015/C 160/03

Adunarea Parlamentară Paritară a acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al reuniunii de miercuri, 3 decembrie 2014

9

---

| LEGENDA SIMBOLURILOR UTILIZATE






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | procedura de aprobare |
| ***I | procedura legislativă ordinară, prima lectură |
| ***II | procedura legislativă ordinară, a doua lectură |
| ***III | procedura legislativă ordinară, a treia lectură |

LEGENDA SIMBOLURILOR UTILIZATE

*

procedura de consultare

***

procedura de aprobare

***I

procedura legislativă ordinară, prima lectură

***II

procedura legislativă ordinară, a doua lectură

***III

procedura legislativă ordinară, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

ABREVIERILE DENUMIRILOR COMISIILOR

| AFET | Comisia pentru afaceri externe |
| --- | --- |
| DEVE | Comisia pentru dezvoltare |
| INTA | Comisia pentru comerţ internaţional |
| BUDG | Comisia pentru bugete |
| CONT | Comisia pentru control bugetar |
| ECON | Comisia pentru afaceri economice şi monetare |
| EMPL | Comisia pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale |
| ENVI | Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară |
| ITRE | Comisia pentru industrie, cercetare şi energie |
| IMCO | Comisia pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor |
| TRAN | Comisia pentru transport şi turism |
| REGI | Comisia pentru dezvoltare regională |
| AGRI | Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală |
| PECH | Comisia pentru pescuit |
| CULT | Comisia pentru cultură şi educaţie |
| JURI | Comisia pentru afaceri juridice |
| LIBE | Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne |
| AFCO | Comisia pentru afaceri constituţionale |
| FEMM | Comisia pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe |
| PETI | Comisia pentru petiţii |
| DROI | Subcomisia drepturile omului |
| SEDE | Subcomisia securitate şi apărare |

AFET

Comisia pentru afaceri externe

DEVE

Comisia pentru dezvoltare

INTA

Comisia pentru comerţ internaţional

BUDG

Comisia pentru bugete

CONT

Comisia pentru control bugetar

ECON

Comisia pentru afaceri economice şi monetare

EMPL

Comisia pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale

ENVI

Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară

ITRE

Comisia pentru industrie, cercetare şi energie

IMCO

Comisia pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor

TRAN

Comisia pentru transport şi turism

REGI

Comisia pentru dezvoltare regională

AGRI

Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală

PECH

Comisia pentru pescuit

CULT

Comisia pentru cultură şi educaţie

JURI

Comisia pentru afaceri juridice

LIBE

Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne

AFCO

Comisia pentru afaceri constituţionale

FEMM

Comisia pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe

PETI

Comisia pentru petiţii

DROI

Subcomisia drepturile omului

SEDE

Subcomisia securitate şi apărare

ABREVIERILE DENUMIRILOR GRUPURILOR POLITICE

| PPE | Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat) |
| --- | --- |
| S&D | Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European |
| ECR | Grupul Conservatorilor şi Reformiştilor Europeni |
| ALDE | Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa |
| GUE/NGL | Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică |
| Verts/ALE | Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană |
| EFDD | Grupul Europa Libertăţii şi Democraţiei Directe |
| NI | Deputaţi neafiliaţi |

PPE

Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat)

S&D

Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European

ECR

Grupul Conservatorilor şi Reformiştilor Europeni

ALDE

Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa

GUE/NGL

Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică

Verts/ALE

Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană

EFDD

Grupul Europa Libertăţii şi Democraţiei Directe

NI

Deputaţi neafiliaţi

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Cea de a 28-a sesiune a avut loc la Strasbourg (Franța) în perioada 1–3 decembrie 2014.

| 13.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 160/1

---

ADUNAREA PARLAMENTARĂ PARITARĂ A ACORDULUI DE PARTENERIAT ÎNCHEIAT ÎNTRE MEMBRII GRUPULUI STATELOR DIN AFRICA, ZONA CARAIBILOR ȘI PACIFIC, PE DE O PARTE, ȘI UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI STATELE SALE MEMBRE, PE DE ALTĂ PARTE

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE LUNI, 1 DECEMBRIE 2014

(2015/C 160/01)

Cuprins

| Reuniunea oficială de deschidere | 1 |
| --- | --- |

| Reuniunea Adunării Parlamentare Paritare | 2 |
| --- | --- |

| Componența Adunării Parlamentare Paritare | 2 |
| --- | --- |

| Acreditarea reprezentanților neparlamentari | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Adoptarea ordinii de zi (AP101.704) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Adoptarea procesului-verbal al ultimei reuniuni din cadrul celei de a 27-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare (JO C 345, 2.10.2014) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Comunicări ale copreședinților, inclusiv deciziile care au fost luate în cadrul reuniunii Biroului din 30 noiembrie 2014 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Declarația lui Mohamed Diaré, ministrul de stat al economiei și finanțelor (Republica Guineea), președintele în exercițiu al Consiliului ACP | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului ACP | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Dezbatere cu Consiliul ACP – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”) | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Chestiunea urgentă nr. 1: Epidemia de Ebola | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Parcul Național Virunga | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE LUNI, 1 DECEMBRIE 2014

(Reuniunea a fost deschisă la ora 11.00.)

Reuniunea oficială de deschidere

Lista vorbitorilor:

Louis Michel, copreședinte al Adunării Parlamentare Paritare, și Fitz A. Jackson, copreședinte al Adunării Parlamentare Paritare.

(Reuniunea a fost suspendată la ora 12.00 și reluată la ora 15.00.)

A PREZIDAT: Louis MICHEL

Copreședinte

Reuniunea Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a urat bun venit tuturor participanților.

Componența Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a anunțat că lista membrilor Adunării Parlamentare Paritare, astfel cum a fost trimisă de autoritățile statelor ACP și de Parlamentul European, va fi anexată la procesul-verbal.

Acreditarea reprezentanților neparlamentari

Copreședintele a anunțat că au fost primite două cereri de acreditare de reprezentanți neparlamentari, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Acordul de la Cotonou și cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare, ca urmare a unui caz de forță majoră. El a afirmat că prezența reprezentanților va fi consemnată, iar numele lor vor fi incluse într-o anexă la procesul-verbal.

1.   Adoptarea ordinii de zi (AP101.704)

Ordinea de zi a fost adoptată în forma indicată în prezentul proces-verbal.

2.   Adoptarea procesului-verbal al ultimei reuniuni din cadrul celei de a 27-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare (JO C 345, 2.10.2014)

Procesul-verbal a fost adoptat.

3.   Comunicări ale copreședinților, inclusiv deciziile care au fost luate în cadrul reuniunii Biroului din 30 noiembrie 2014

Copreședintele a prezentat un raport cu privire la rezultatele reuniunii Biroului din 30 noiembrie 2014.

S-au luat următoarele decizii:

| a) | Comisiile permanente vor redacta următoarele rapoarte: | Comisia pentru afaceri politice







  — | Evaluarea Instrumentului financiar pentru pace în Africa după zece ani: eficacitate și perspective |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Comisiile permanente vor redacta următoarele rapoarte:

Comisia pentru afaceri politice

—

Evaluarea Instrumentului financiar pentru pace în Africa după zece ani: eficacitate și perspective

| | Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț







  — | Patruzeci de ani de parteneriat: evaluarea impactului asupra comerțului și dezvoltării din țările ACP și perspective pentru relații durabile între țările ACP și Uniunea Europeană. |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

—

Patruzeci de ani de parteneriat: evaluarea impactului asupra comerțului și dezvoltării din țările ACP și perspective pentru relații durabile între țările ACP și Uniunea Europeană.

| | Comisia pentru afaceri sociale și de mediu







  — | Modalități de îmbunătățire a condițiilor economice și sociale în țările aflate în curs de dezvoltare, inclusiv contribuția întreprinderilor de familie, în vederea prevenirii catastrofelor sanitare |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru afaceri sociale și de mediu

—

Modalități de îmbunătățire a condițiilor economice și sociale în țările aflate în curs de dezvoltare, inclusiv contribuția întreprinderilor de familie, în vederea prevenirii catastrofelor sanitare

| b) | Republica Democratică Congo s-a oferit să găzduiască cea de a 12-a reuniune regională programată inițial pentru săptămâna 16–20 februarie 2015 și se va ocupa de organizarea reuniunii pe parcursul săptămânii în cauză, într-un loc care urmează să fie confirmat. Proiectul de agendă și proiectul de program de lucru au fost adoptate. |
| --- | --- |

b)

Republica Democratică Congo s-a oferit să găzduiască cea de a 12-a reuniune regională programată inițial pentru săptămâna 16–20 februarie 2015 și se va ocupa de organizarea reuniunii pe parcursul săptămânii în cauză, într-un loc care urmează să fie confirmat. Proiectul de agendă și proiectul de program de lucru au fost adoptate.

| c) | Misiunea de informare în Zimbabwe programată inițial în 2012 va fi organizată în 2015 în așteptarea confirmării și a propunerilor privind datele, în cazul în care nu va fi impusă nicio condiție de către guvernul zimbabwean cu privire la programul acesteia. |
| --- | --- |

c)

Misiunea de informare în Zimbabwe programată inițial în 2012 va fi organizată în 2015 în așteptarea confirmării și a propunerilor privind datele, în cazul în care nu va fi impusă nicio condiție de către guvernul zimbabwean cu privire la programul acesteia.

| d) | Va fi organizată o misiune de informare în Lampedusa (Italia) pentru analizarea chestiunilor privind migrația și traficul de persoane. |
| --- | --- |

d)

Va fi organizată o misiune de informare în Lampedusa (Italia) pentru analizarea chestiunilor privind migrația și traficul de persoane.

| e) | Cea de a 29-a sesiune din regiunea Pacificului a fost confirmată și va avea loc în perioada 15–17 iunie 2015 în Vanuatu. |
| --- | --- |

e)

Cea de a 29-a sesiune din regiunea Pacificului a fost confirmată și va avea loc în perioada 15–17 iunie 2015 în Vanuatu.

| f) | Cea de a 30-a sesiune va avea loc în Africa de Sud în perioada 5–9 decembrie 2015 în Mozambic. |
| --- | --- |

f)

Cea de a 30-a sesiune va avea loc în Africa de Sud în perioada 5–9 decembrie 2015 în Mozambic.

Copreședintele a anunțat următoarele termene:

| — | în ceea ce privește amendamentele la rezoluțiile de compromis (privind epidemia de Ebola și extinderea terorismului în Africa): marți, 2 decembrie 2014, ora 12; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește amendamentele la rezoluțiile de compromis (privind epidemia de Ebola și extinderea terorismului în Africa): marți, 2 decembrie 2014, ora 12;

| — | în ceea ce privește solicitările legate de metodele de votare: miercuri, 19 martie 2014, ora 10.00, în scris. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește solicitările legate de metodele de votare: miercuri, 19 martie 2014, ora 10.00, în scris.

João Ferreira și Carlos Zorrinho au solicitat să se utilizeze o interpretare activă în limba portugheză. Louis Michel a reamintit decizia Biroului Parlamentului European cu privire la serviciile de interpretare și traducere pentru reuniunile Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE și ale organismelor sale.

4.   Declarația lui Mohamed Diaré, ministrul de stat al economiei și finanțelor (Republica Guineea), președintele în exercițiu al Consiliului ACP

Rolul sectorului privat a reprezentat punctul central al declarației lui Mohamed Diaré, ministru de stat al economiei și finanțelor al Republicii Guineea, în care a prezentat cadrul comun de cooperare ACP-UE privind dezvoltarea sectorului privat în țările ACP adoptat de Consiliul de Miniștri ACP în luna iunie 2014. Ministrul a subliniat, de asemenea, importanța strategică a sectorului agricol, care reprezintă o prioritate în cazul alimentării populațiilor. Accesul la apă se înscrie printre principalele acțiuni pentru atingerea acestui obiectiv, iar ministrul a salutat, în special, programul comun UE-FAO împotriva deșertificării. Nu în ultimul rând, el a prezentat mărturii privind dezastrul provocat de Ebola în țara sa și le-a mulțumit guvernelor, organizațiilor internaționale și ONG-urilor care au oferit sprijin financiar și moral.

5.   Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului ACP

Mohamed Diaré a răspuns în numele Consiliului ACP la următoarele întrebări:

| | Întrebarea nr. 1 adresată de Norbert Neuser privind punerea în aplicare a planului de acțiune privind aplicarea reglementărilor forestiere, guvernare și schimburi comerciale (FLEGT); |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 1 adresată de Norbert Neuser privind punerea în aplicare a planului de acțiune privind aplicarea reglementărilor forestiere, guvernare și schimburi comerciale (FLEGT);

| | Întrebarea nr. 2 adresată de Charles Goerens (înlocuit de Javier Nart) privind „Perioada de după 2020”; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 2 adresată de Charles Goerens (înlocuit de Javier Nart) privind „Perioada de după 2020”;

| | Întrebarea nr. 3 adresată de Louis Aliot (înlocuit de Jean-Luc Schaffhauser) privind asigurarea dependenței asistenței pentru dezvoltare de eforturile depuse de țările de origine a migrației clandestine; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 3 adresată de Louis Aliot (înlocuit de Jean-Luc Schaffhauser) privind asigurarea dependenței asistenței pentru dezvoltare de eforturile depuse de țările de origine a migrației clandestine;

| | Întrebarea nr. 4 adresată de Enrique Guerrero Salom privind finanțarea din Fondul european de dezvoltare; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 4 adresată de Enrique Guerrero Salom privind finanțarea din Fondul european de dezvoltare;

| | Întrebarea nr. 5 adresată de Javier Nart privind temerea provocată de apelurile la o acțiune jihadistă concertată în Maghreb și țările arabe; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 5 adresată de Javier Nart privind temerea provocată de apelurile la o acțiune jihadistă concertată în Maghreb și țările arabe;

| | Întrebarea nr. 6 adresată de Dariusz Rosati (înlocuit de Davor Ivo Stier) privind întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 6 adresată de Dariusz Rosati (înlocuit de Davor Ivo Stier) privind întreprinderile mici și mijlocii;

| | Întrebarea nr. 7 adresată de Catherine Bearder privind comerțul cu trofee de leu; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 7 adresată de Catherine Bearder privind comerțul cu trofee de leu;

| | Întrebarea nr. 8 adresată de Marielle de Sarnez (înlocuită de Pavel Telička) privind măsurile de combatere a despăduririlor; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 8 adresată de Marielle de Sarnez (înlocuită de Pavel Telička) privind măsurile de combatere a despăduririlor;

| | Întrebarea nr. 9 adresată de Carlos Zorrinho privind exploatarea gazelor naturale de șist în Africa; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 9 adresată de Carlos Zorrinho privind exploatarea gazelor naturale de șist în Africa;

| | Întrebarea nr. 10 adresată de Marlene Mizzi (înlocuită de Kashetu Kyenge) privind „Educația: o diferență în viața femeilor?”; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 10 adresată de Marlene Mizzi (înlocuită de Kashetu Kyenge) privind „Educația: o diferență în viața femeilor?”;

| | Întrebarea nr. 11 adresată de Francesco Gambús privind evaluarea acordurilor de parteneriat economic; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 11 adresată de Francesco Gambús privind evaluarea acordurilor de parteneriat economic;

| | Întrebarea nr. 12 adresată de David Martin privind comitetul consultativ mixt pentru Acordul de parteneriat economic Cariforum; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 12 adresată de David Martin privind comitetul consultativ mixt pentru Acordul de parteneriat economic Cariforum;

| | Întrebarea nr. 13 adresată de Kashetu Kyenge privind migrația și drepturile omului în Africa. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 13 adresată de Kashetu Kyenge privind migrația și drepturile omului în Africa.

Autorii întrebărilor nr. 1, 4, 6, 10 și 11 nu au avut întrebări suplimentare.

6.   Dezbatere cu Consiliul ACP – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”)

Au intervenit: James Kembi Gitura (Kenya), Lidia Senra Rodríguez, João Ferreira, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritania), Hassad El Rasur Amir (Sudan), Enrique Guerrero Salom, Maria Heubuch și Louis Michel.

Membrii au adus în discuție un număr mare de chestiuni, inclusiv acordurile de parteneriat economic, legătura dintre dezvoltare și sectorul privat, renegocierea Acordului de la Cotonou și impactul negocierilor comerciale transatlantice asupra țărilor ACP. Se va solicita realizarea unui studiu privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții și impactul său asupra țărilor ACP.

7.   Chestiunea urgentă nr. 1: Epidemia de Ebola

Jean-Louis de Brouwer (Comisia Europeană) a prezentat acțiunile întreprinse de UE pentru combaterea bolii virale Ebola (EVD).

Au intervenit: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Davor Ivo Stier, Teresa Efua Asangano (Guineea Ecuatorială), Enrique Guerrero Salom, Anastasie Moleko Moliwa (Republica Democratică Congo), Arne Gericke, Louis André Dacoury-Tabley (Côte d’Ivoire), Juan Carlos Girauta Vida, Musa Hussein Naib (Eritreea), Lidia Senra Rodríguez, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Maria Heubuch, Netty Baldeh (Gambia), Piernicola Pedicini, Ofosu Asamoah (Ghana), Jean-Luc Schaffhauser, Dharamkumar Seeraj (Guyana), Mariya Gabriel, Mikael Philips (Jamaica), Norbert Neuser, Joyce Laboso (Kenya), Pavel Telička, James Munthali (Malawi), Kombo Gberi (Camerun), Eleni Theocharous, Ahamada Soukouna (Mali), Kashetu Kyenge, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritania), Juan Fernando López Aguilar, Adjedoue Weidou (Ciad), Komi Selom Klassou (Togo), Carlos Zorrinho, Abdoulaye Sylla (Guineea) și Ibrahim Bundu (Sierra Leone).

Membrii și-au exprimat condoleanțele țărilor și familiilor celor care și-au pierdut viața în epidemia de Ebola, precum și aprecierea lor sinceră în ceea ce privește eforturile depuse de toți lucrătorii umanitari și din domeniul sănătății pentru combaterea acestei epidemii. Ei și-au exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la subestimarea crizei de către comunitatea internațională și la întârzierea asigurării unei strategii și a unei asistențe adecvate și coordonate, dar au salutat angajamentul comunității internaționale în ceea ce privește combaterea epidemiei de Ebola. În opinia lor, acest demers nu ar trebui să se limiteze la lupta împotriva bolii, ci ar trebui să creeze condiții pentru reconstrucția socială și economică post-Ebola a țărilor afectate.

Jean-Louis de Brouwer (Comisia Europeană) a încheiat dezbaterea.

8.   Parcul Național Virunga

Dezbatere cu Emmanuel de Merode, directorul Parcului Național Virunga

Emmanuel de Merode, directorul Parcului Național Virunga (Republica Democratică Congo), a subliniat trei amenințări principale pentru conservarea parcului, și anume: braconajul și despădurirea; pescuitul necontrolat și exploatarea ilegală a petrolului.

Au intervenit: Netty Baldeh (Gambia), Joachim Zeller, Arne Gericke, Charles Nsimba Mwando (Republica Democratică Congo), Louis Michel, Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Laura Agea, Catherine Bearder și Peter Craig McQuaide (Comisia Europeană).

Membrii au recunoscut că situația are două cauze principale: fragilitatea instituțiilor de stat și ușurința constituirii unor grupuri ilegale. Ei au recunoscut rolul jucat de industria rurală și de hidroenergie, în special în dezvoltarea unei economii durabile, concurând în același timp cu societățile neecologice. Membrii au căzut de acord, de asemenea, asupra necesității de a conserva biodiversitatea florei și faunei prin aplicarea în mod corespunzător a legislației din domeniul mediului și impunerea unor controale mai stricte în ceea ce privește exportul de arme.

Emmanuel de Merode a încheiat dezbaterea.

(Reuniunea a fost închisă la ora 18.30.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Copreședinți

Alhaj Muhammad MUMUNI și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari generali

---

| 13.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 160/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 160/5

---

ADUNAREA PARLAMENTARĂ PARITARĂ A ACORDULUI DE PARTENERIAT ÎNCHEIAT ÎNTRE MEMBRII GRUPULUI STATELOR DIN AFRICA, ZONA CARAIBILOR ȘI PACIFIC, PE DE O PARTE, ȘI UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI STATELE SALE MEMBRE, PE DE ALTĂ PARTE

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MARȚI, 2 DECEMBRIE 2014

(2015/C 160/02)

Cuprins

| 1. | Consecințele sociale și economice ale malnutriției în țările ACP | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Declarația lui Neven Mimica, comisar responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Dezbatere cu Neven Mimica, comisar responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”) | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Acțiunile întreprinse de Comisie în legătură cu rezoluțiile adoptate în cadrul celei de-a 27-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Raport al partenerilor economici și sociali | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Da! Africa se poate ridica la înălțimea ambițiilor sale | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Provocările și nevoile specifice statelor insulare mici aflate în curs de dezvoltare | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Strategia de dezvoltare a sectorului privat, inclusiv inovarea, pentru dezvoltare durabilă | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

Strategia de dezvoltare a sectorului privat, inclusiv inovarea, pentru dezvoltare durabilă

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MARȚI, 2 DECEMBRIE 2014

Reuniunea a fost deschisă la ora 9.00.

A PREZIDAT: Fitz A. JACKSON

Copreședinte

1.   Consecințele sociale și economice ale malnutriției în țările ACP

Comisia pentru afaceri sociale și de mediu

Coraportori: Alban Bagbin (Ghana) și Norbert Neuser

Norbert Neuser a prezentat raportul.

Au intervenit: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Davor Ivo Stier, Arne Gericke, Mohamed Ben Oumar (Niger), Catherine Bearder, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Rwanda), João Ferreira, Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Ciad), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Francesc Gambús, Linda McAvan, Kashetu Kyenge, Job Yustino Ndugai (Tanzania), Peter Craig McQuaide (Comisia Europeană) și Norbert Neuser.

Membrii au fost de acord că malnutriția este cauza a numeroase probleme de sănătate și sociale în țările ACP și au dezbătut îmbunătățirile care ar putea fi aduse în ceea ce privește regimul alimentar, securitatea aprovizionării cu alimente și producția locală de alimente pentru a remedia situația. Unii membri ACP au vorbit cu pasiune despre modul în care malnutriția le afectează propriile populații și au solicitat asistență internațională pentru a combate această problemă adesea ascunsă.

2.   Declarația lui Neven Mimica, comisar responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare

Neven Mimica a prezentat prioritățile mandatului său: i) realizarea unei agende universale de dezvoltare pentru perioada de după 2015, în care fiecare țară va trebui să își asume responsabilitatea și implicarea în ceea ce privește propria dezvoltare și să contribuie în mod echitabil la eforturile globale; ii) negocierea cadrului post-Cotonou, pe baza valorilor comune ale parteneriatului ACP-UE; iii) o promovare mai fermă a coerenței politicilor în favoarea dezvoltării. Comisionarul s-a axat, de asemenea, pe epidemia actuală de Ebola și pe răspunsul UE în ceea ce privește nu doar ajutorul umanitar, ci și asistența pentru dezvoltare destinată țărilor cele mai afectate.

3.   Dezbatere cu Neven Mimica, comisar responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”)

Au intervenit: Adjedoue Weidou (Ciad), Ismail Al Hag Musa (Sudan), Komi Selom Klassou (Togo), Norbert Neuser, Netty Baldeh (Gambia), Enrique Guerrero Salom, Davor Ivo Stier, David Ochieng (Kenya), Jean-Luc Schaffhauser, Lidia Senra, Louis Michel, Mame Balla Lo (Senegal), Bodil Ceballos, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), David Martin, Ahamada Soukouna (Mali), Louis André Dacoury-Tabley (Côte d’Ivoire), Mikael Phillips (Jamaica), Mohamed Ben Oumar (Niger), Pedro Silva Pereira și Hermann Razafimbelo (Madagascar).

Schimb de opinii axat pe subiecte care includ următoarele aspecte: lupta împotriva foametei și malnutriției, rolul sectorului privat în promovarea unei dezvoltări durabile, potențialul impact în Africa al Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) dintre Statele Unite și UE, epidemia de Ebola, situația drepturilor omului în Etiopia și Mauritania și viitorul parteneriatului ACP-UE.

Comisarul Mimica a răspuns întrebărilor adresate de către membri conform procedurii intervențiilor la cerere („catch-the-eye”).

4.   Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei

În total, au fost adresate 31 de întrebări Comisiei Europene.

Comisia răspunsese anterior acestor întrebări în scris. Comisarul Mimica a răspuns oral întrebărilor suplimentare adresate de următorii membri:

| | Întrebarea nr. 2 adresată de Juan Carlos Girauta Vidal cu privire la strategia de limitare a răspândirii epidemiei de Ebola. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 2 adresată de Juan Carlos Girauta Vidal cu privire la strategia de limitare a răspândirii epidemiei de Ebola.

| | Întrebarea nr. 3 adresată de Enrique Guerrero Salom privind Ebola. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 3 adresată de Enrique Guerrero Salom privind Ebola.

| | Întrebarea nr. 4 adresată de Pedro Silva Pereira privind controlul epidemiei de Ebola și investițiile în sisteme solide de sănătate în țările din Africa de Vest. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 4 adresată de Pedro Silva Pereira privind controlul epidemiei de Ebola și investițiile în sisteme solide de sănătate în țările din Africa de Vest.

| | Întrebarea nr. 9 adresată de Arne Gericke cu privire la eradicarea poliomielitei. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 9 adresată de Arne Gericke cu privire la eradicarea poliomielitei.

| | Întrebarea nr. 10 adresată de Marielle de Sarnez (înlocuită de Pavel Telička) privind finanțarea accesului la medicamente în țările ACP. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 10 adresată de Marielle de Sarnez (înlocuită de Pavel Telička) privind finanțarea accesului la medicamente în țările ACP.

| | Întrebarea nr. 12 adresată de Pavel Telička privind sprijinul pentru reforme și investiții în educație în Africa. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 12 adresată de Pavel Telička privind sprijinul pentru reforme și investiții în educație în Africa.

| | Întrebarea nr. 17 adresată de Davor Ivo Stier privind buna guvernanță, transparența și responsabilitatea în ceea ce privește exploatarea resurselor naturale în țările ACP. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 17 adresată de Davor Ivo Stier privind buna guvernanță, transparența și responsabilitatea în ceea ce privește exploatarea resurselor naturale în țările ACP.

| | Întrebarea nr. 18 adresată de Catherine Bearder privind elefanții și comerțul cu fildeș. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 18 adresată de Catherine Bearder privind elefanții și comerțul cu fildeș.

| | Întrebarea nr. 21 adresată de David Martin privind punerea în aplicare a Acordului de parteneriat economic încheiat cu Fiji. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 21 adresată de David Martin privind punerea în aplicare a Acordului de parteneriat economic încheiat cu Fiji.

| | Întrebarea nr. 22 adresată de Louis-Joseph Manscour (înlocuit de David Martin) privind implicarea sectorului privat în cooperarea pentru dezvoltare. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 22 adresată de Louis-Joseph Manscour (înlocuit de David Martin) privind implicarea sectorului privat în cooperarea pentru dezvoltare.

| | Întrebarea nr. 27 adresată de Kashetu Kyenge privind finanțarea mixtă și dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 27 adresată de Kashetu Kyenge privind finanțarea mixtă și dezvoltarea durabilă.

| | Întrebarea nr. 30 adresată de Seb Dance (înlocuit de Linda McAvan) privind drepturile persoanelor LGBT în cadrul Acordului de la Cotonou. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 30 adresată de Seb Dance (înlocuit de Linda McAvan) privind drepturile persoanelor LGBT în cadrul Acordului de la Cotonou.

Autorii întrebărilor nr. 11, 13 și 16 nu au avut întrebări suplimentare.

Autorii întrebărilor nr. 1, 5, 6, 7, 8, 14, 15, 19, 20, 23, 24, 25, 26, 28, 29 și 31 nu au fost prezenți.

5.   Acțiunile întreprinse de Comisie cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de a 27-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Un document privind acțiunile întreprinse ca urmare a rezoluțiilor adoptate la Strasbourg fusese transmis Adunării. Neven Mimica a prezentat cele mai importante puncte ale respectivului document.

6.   Raport al partenerilor economici și sociali

Prezentare susținută de Xavier Verboven, președinte al Comitetului de monitorizare ACP, Comitetul Economic și Social European – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”)

Xavier Verboven, președinte al Comitetului de monitorizare ACP al Comitetului Economic și Social European, a furnizat un rezumat al reuniunii grupurilor de interese economice și sociale ACP-UE din octombrie 2014.

Au intervenit: Mohamed Ben Oumar (Niger) și Adjedoue Weidou (Ciad).

Membrii au subliniat importanța organizațiilor societății civile și nevoia de consolidare a capacităților acestora.

(Reuniunea a fost suspendată la ora 12.35 și reluată la ora 15.06.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Alhaj Muhammad MUMUNI și
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Copreședinți | Cosecretari generali |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Alhaj Muhammad MUMUNI și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Copreședinți

Cosecretari generali

A PREZIDAT: Louis MICHEL

Copreședinte

7.   Da! Africa se poate ridica la înălțimea ambițiilor sale

Dezbatere de fond

Olusegun Obasanjo, fostul președinte al Nigeriei, a prezentat o imagine completă și însuflețită a evoluției generale a diversității țărilor africane din ultimii 50 de ani. El a subliniat, în special, schimbarea situației din ultimul deceniu, când noile oportunități au generat speranțe și ambiții noi în ceea ce privește pacea, democrația, buna guvernanță, progresul economic și demnitatea umană. El a evidențiat faptul că în Africa este nevoie în primul rând de o viziune și de o conducere curajoase, bazate pe o analiză a punctelor forte și a punctelor slabe de la nivel local.

Au intervenit: Nick Westcott (SEAE), Michael Gahler, Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Republica Democratică Congo), Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritreea), Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Netty Baldeh (Gambia), copreședintele Louis Michel, João Ferreira, Joyce Laboso (Kenya), Laura Agea, James Munthali (Malawi), Jean-Luc Schaffhauser, Ahamada Soukouna (Mali), Joachim Zeller, Job Yustino Ndugai (Tanzania), Adjedoue Weidou (Ciad), Kennedy K. Hamudulu (Zambia), Mayria Gabriel și Sanghone Sall (Senegal).

Membrii au împărtășit în mare măsură ambițiile cu privire la ridicarea Africii, însă au insistat asupra faptului că este necesară o punere în aplicare mai eficace a programelor individuale mai degrabă decât de o nouă viziune la nivelul Uniunii Africane. Unele state au subliniat faptul că lupta împotriva corupției și o fiscalitate eficace reprezintă un factor esențial pentru reducerea datoriilor. Membrii au discutat, de asemenea, chestiuni precum migrația, diversitatea culturală și drepturile omului, eradicarea sărăciei, fundamentalismul și condiționalitatea asistenței pentru dezvoltare. Au fost aduse în discuție și parteneriatul public-privat, acordurile de parteneriat economic și creșterea economică generatoare de locuri de muncă.

Olusegun Obasanjo a răspuns întrebărilor adresate de membri.

(Reuniunea a fost suspendată la ora 18.00 și reluată la ora 18.05)

8.   Provocările și nevoile specifice statelor insulare mici aflate în curs de dezvoltare

Dezbatere fără rezoluție

Au intervenit: Andre Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Norbert Neuser, Fitz A. Jackson, copreședinte, Mikael Phillips (Jamaica), Catherine Bearder, Bodil Ceballos, Eleni Theocharous, Len Ishmael (Uniunea Dominica) și Peter Craig McQuaide (Comisia Europeană).

Cu ocazia declarării anului 2014 drept Anul Internațional al Statelor Insulare Mici aflate în curs de dezvoltare (SIDS), membri au amintit faptul că ar trebui luate măsuri pentru abordarea numeroaselor provocări cu care se confruntă respectivele state și, în special, vulnerabilitatea lor în fața șocurilor exterioare precum dezastrele naturale, schimbările climatice sau ridicarea nivelului mărilor. Discuția actuală de pe agenda de dezvoltare de după 2015 a oferit posibilitatea de a aborda în mod eficient aceste provocări. Dimensiunea redusă, caracterul periferic, izolarea, nivelul de dezvoltare și dependența alimentară și energetică a statelor insulare mici aflate în curs de dezvoltare ar trebui, de asemenea, luate în considerare în momentul elaborării unei strategii de dezvoltare pentru respectivele țări.

9.   Strategia de dezvoltare a sectorului privat, inclusiv inovarea, pentru dezvoltare durabilă

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Coraportori: Arnaldo Andrade Ramos (Capul Verde) și Bogdan Brunon Wenta

Arnaldo Andrade Ramos (Capul Verde) și Joachim Zeller (care l-a înlocuit pe Bogdan Brunon Wenta) au prezentat raportul.

Au intervenit: Theodor Dumitru Stolojan, Linda McAvan, Joyce Laboso (Kenya), Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Mali), Adjedoue Weidou (Ciad), Ignazio Corrao, K. Hamudulu (Zambia), Francesc Gambús, Peter Craig McQuaide (Comisia Europeană).

Membrii au recunoscut rolul important al sectorului privat în dezvoltarea durabilă și favorabilă incluziunii, ca principal motor pentru creșterea economică, crearea de locuri de muncă, furnizarea de bunuri și servicii și comerț și inovare. Ei au evidențiat, de asemenea, provocările cu care se confruntă sectorul privat și au recunoscut că acesta are nevoie de un mediu de afaceri mai favorabil și un acces mai ușor la finanțare și piețe.

Arnaldo Andrade Ramos (Capul Verde) a încheiat dezbaterea.

(Reuniunea a fost închisă la ora 19.15.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Copreședinți

Alhaj Muhammad MUMUNI și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari generali

---

| 13.5.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 160/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 160/9

---

ADUNAREA PARLAMENTARĂ PARITARĂ A ACORDULUI DE PARTENERIAT ÎNCHEIAT ÎNTRE MEMBRII GRUPULUI STATELOR DIN AFRICA, ZONA CARAIBILOR ȘI PACIFIC, PE DE O PARTE, ȘI UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI STATELE SALE MEMBRE, PE DE ALTĂ PARTE

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MIERCURI, 3 DECEMBRIE 2014

(2015/C 160/03)

Cuprins

| 1. | Chestiunea urgentă nr. 2: răspândirea terorismului în Africa | 9 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Misiunea dificilă de reconciliere națională în țările care traversează o perioadă postconflict și postcriză | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Vot cu privire la propunerile de rezoluție urgente | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Aprobarea proceselor-verbale ale reuniunii din după-amiaza zilei de luni, 1 decembrie 2014, și ale reuniunilor din dimineața și din după-amiaza zilei de marți, 2 decembrie 2014 | 11 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Chestiuni diverse | 11 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Data și locul celei de a 29-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

| Anexa I | Lista alfabetică a membrilor Adunării Parlamentare Paritare | 12 |
| --- | --- | --- |

Anexa I

| Anexa II | Lista de prezență a sesiunii desfășurate la Strasbourg (Franța) între 1 și 3 decembrie 2014 | 17 |
| --- | --- | --- |

Anexa II

| Anexa III | Acreditarea delegaților neparlamentari | 21 |
| --- | --- | --- |

Anexa III

| Anexa IV | Texte adoptate | 22 |
| --- | --- | --- |

Anexa IV

| — | Rezoluție referitoare la misiunea dificilă de reconciliere națională în țările care traversează o perioadă postconflict și postcriză (ACP-EU/101.715/14/fin.) | 22 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezoluție referitoare la strategia de dezvoltare a sectorului privat, incluzând inovarea, pentru dezvoltare durabilă (ACP-UE/101.700/14/fin.) | 26 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezoluție referitoare la consecințele sociale și economice ale malnutriției în țările ACP (ACP-UE/101.717/14/fin.) | 32 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezoluție referitoare la epidemia de Ebola (ACP-UE 101.727/14/fin.) | 37 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezoluție referitoare la răspândirea terorismului în Africa (ACP-UE/101.728/14/fin.) | 42 |
| --- | --- | --- |

—

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MIERCURI, 3 DECEMBRIE 2014

(Reuniunea a fost închisă la ora 9.05.)

A PREZIDAT: Fitz A. JACKSON

Copreședinte

Președintele a reamintit că, din cauza unui vot important în parlamentul italian, președintele italian în exercițiu nu a putut să participe la sesiune și, prin urmare, toate elementele care necesită prezența Consiliului UE au fost retrase de pe ordinea de zi.

1.   Chestiunea urgentă nr. 2: Răspândirea terorismului în Africa

Claude Moniquet, directorul Centrului European de Informații Strategice și de Securitate, s-a referit la cele mai recente atacuri teroriste din Africa și a subliniat faptul că există aproximativ 10 organizații care au ca scop sporirea impactului lor și extinderea ariei lor geografice în Africa și care reușesc să profite de lipsa de oportunități pentru tineri.

Au intervenit: Michael Gahler, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), Ahamada Soukouna (Mali), Louis Michel, copreședinte, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritania), Mohamed Ben Oumar (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Ignazio Corrao, Adjedoue Weidou (Ciad), Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Rwanda), Jean-Luc Schaffhauser, Joachim Zeller, Joyce Laboso (Kenya), Mariya Gabriel și Musa Hussein Naib (Eritreea).

Membrii a subliniat faptul că, pentru a face față amenințărilor din ce în ce mai mari ale rețelelor teroriste, sunt necesare atât acțiuni pe termen lung pentru abordarea cauzelor profunde, cât și o intensificare urgentă a eforturilor internaționale. Ei au subliniat legăturile cu crima organizată și eforturile tot mai mari ale țărilor africane de a combate terorismul, care necesită coordonare și sprijin din partea comunității internaționale în vederea abordării în mod corespunzător a unei probleme globalizate.

Claude Moniquet a încheiat dezbaterea. Kristin de Peyron (SEAE) a prezentat observațiile finale.

2.   Misiunea dificilă de reconciliere națională în țările care traversează o perioadă postconflict și postcriză

Comisia pentru afaceri politice

Coraportori: Komi Selom Klassou (Togo) și Joachim Zeller

Komi Selom Klassou (Togo) și Joachim Zeller au prezentat raportul

Au intervenit: Boniface Yêhouétomè (Benin), Mariya Gabriel, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Laurent Ngon-Baba (Republica Centrafricană), Louis Michel, copreședinte, Bodil Ceballos, Netty Baldeh (Gambia), Ignazio Corrao, Jean-Luc Schaffhauser, Michael Gahler, Ahamada Soukouna (Mali), Kashetu Kyenge, Davor Ivo Stier, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Rwanda), Francesc Gambús, Adjedoue Weidou (Ciad) și Sangoné Sall (Senegal).

Membrii au subliniat faptul că lipsa reconcilierii după un conflict va duce la un conflict repetat și reînnoit. Ei au fost de acord cu faptul că găsirea unui echilibru just între justiția de tranziție și reconciliere, memorie și pacea socială reprezintă o condiție prealabilă pentru realizarea unei reconcilieri de durată și viabile. Membrii au subliniat faptul că trebuie luate în considerare aspectele naționale și locale specifice și că nu este suficientă depunerea de eforturi pentru realizarea reconcilierii doar la nivel național, ci că trebuie incluse toate grupurile de la nivel local, în special femeile și tinerii.

Coraportorii au încheiat dezbaterea.

(Reuniunea a fost suspendată la ora 11.05 și reluată la ora 12.10.)

A PREZIDAT: Louis MICHEL

Copreședinte

3.   Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente

Copreședintele a reamintit Adunării procedurile de vot.

| — | Provocarea reconcilierii naționale în țările care traversează o perioadă postconflict și postcriză (ACP-EU/101.715/14/fin)
  Comisia pentru afaceri politice
  Raport prezentat de Komi Selom Klassou (Togo) și Joachim Zeller
  Amendament adoptat: amendamentul oral 1
  Amendament caduc: 1 și punctul 17
  Prin urmare, rezoluția a fost modificată cu 55 de voturi pentru și 1 vot împotrivă. |
| --- | --- |

—

Provocarea reconcilierii naționale în țările care traversează o perioadă postconflict și postcriză (ACP-EU/101.715/14/fin)

Comisia pentru afaceri politice

Raport prezentat de Komi Selom Klassou (Togo) și Joachim Zeller

Amendament adoptat: amendamentul oral 1

Amendament caduc: 1 și punctul 17

Prin urmare, rezoluția a fost modificată cu 55 de voturi pentru și 1 vot împotrivă.

| — | Strategia de dezvoltare a sectorului privat, incluzând inovarea, pentru dezvoltare durabilă (ACP-EU/101.700/14/fin)
  Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț
  Raport prezentat de Arnaldo Andrade Ramos (Capul Verde) și Bogdan Brunon Wenta
  Amendamente adoptate: 1 și amendamentul oral 1
  Amendament caduc: 2
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Strategia de dezvoltare a sectorului privat, incluzând inovarea, pentru dezvoltare durabilă (ACP-EU/101.700/14/fin)

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Raport prezentat de Arnaldo Andrade Ramos (Capul Verde) și Bogdan Brunon Wenta

Amendamente adoptate: 1 și amendamentul oral 1

Amendament caduc: 2

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate.

| — | Consecințele sociale și economice ale malnutriției în țările ACP (ACP-EU/101.717/14/fin)
  Comisia pentru afaceri sociale și de mediu
  Raport prezentat de Alban Bagbin (Ghana) și Nobert Neuser
  Amendament respins: 1
  Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere în ceea ce privește punctele 32 și 33 și considerentul Aa, care a avut ca rezultat respingerea acestora. Grupurile S&D și ALDE au solicitat un vot separat în ceea ce privește considerentul N, toate părțile fiind adoptate.
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Consecințele sociale și economice ale malnutriției în țările ACP (ACP-EU/101.717/14/fin)

Comisia pentru afaceri sociale și de mediu

Raport prezentat de Alban Bagbin (Ghana) și Nobert Neuser

Amendament respins: 1

Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere în ceea ce privește punctele 32 și 33 și considerentul Aa, care a avut ca rezultat respingerea acestora. Grupurile S&D și ALDE au solicitat un vot separat în ceea ce privește considerentul N, toate părțile fiind adoptate.

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate.

4.   Vot cu privire la propunerile de rezoluție urgente

| — | Epidemia de Ebola (ACP-EU/101.727/14//fin)
  Amendament adoptat: 1
  Amendament respins: 3
  Amendament retras: 2
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Epidemia de Ebola (ACP-EU/101.727/14//fin)

Amendament adoptat: 1

Amendament respins: 3

Amendament retras: 2

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate.

| — | Răspândirea terorismului în Africa (ACP-UE/101.728/14/fin)
  Amendamente adoptate: 1, 2, 3
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate cu 1 abținere. |
| --- | --- |

—

Răspândirea terorismului în Africa (ACP-UE/101.728/14/fin)

Amendamente adoptate: 1, 2, 3

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate cu 1 abținere.

5.   Aprobarea proceselor-verbale ale reuniunii din după-amiaza zilei de luni, 1 decembrie 2014, și ale reuniunilor din dimineața și din după-amiaza zilei de marți, 2 decembrie 2014

Procesele-verbale au fost aprobate.

6.   Chestiuni diverse

Catherine Bearder și copreședintele Louis Michel i-au informat pe membrii Adunării că filmul „Virunga” despre parcul național din estul Republicii Democratice Congo tocmai a fost nominalizat la Oscar la categoria „Cel mai bun documentar”.

7.   Data și locul celei de a 29-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Următoarea reuniune va avea loc în perioada 15–17 iunie 2015 la Port Vila (Vanuatu).

(Reuniunea a fost închisă la ora 12.30.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Copreședinți

Alhaj Muhammad MUMUNI și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari generali

---

ANEXA I

LISTA ALFABETICĂ A MEMBRILOR ADUNĂRII PARLAMENTARE PARITARE

| Reprezentanții ACP | Reprezentanții PE |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAICA), copreședinte | MICHEL, copreședinte |
| | |
| ANGOLA | ADINOLFI |
| ANTIGUA ȘI BARBUDA | AGEA |
| BAHAMAS | ALIOT |
| BARBADOS (VP) | ARENA |
| BELIZE | BAY |
| BENIN | BEARDER |
| BOTSWANA | BUONANNO |
| BURKINA FASO | CAMPBELL BANNERMAN |
| BURUNDI | CASA |
| CAMERUN | CEBALLOS |
| CAPUL VERDE | CHRISTENSEN |
| REPUBLICA CENTRAFRICANĂ | CORRAO |
| CIAD (VP) | DANCE |
| COMORE | DELAHAYE |
| CONGO (Republica Democratică) (VP) | DE SARNEZ |
| CONGO (Republica) | DUDA (VP) |
| INSULELE COOK | DUNCAN |
| COASTA DE FILDEȘ | ENGSTRÖM |
| DJIBOUTI | ESTARÀS FERRAGUT |
| DOMINICA | FERRARA |
| REPUBLICA DOMINICANĂ | FERREIRA (VP) |
| GUINEEA ECUATORIALĂ (1) | FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ |
| ERITREEA | FLORENZ |
| ETIOPIA (VP) | GABRIEL |
| FIJI | GÁL |
| GABON | GARDIAZABAL RUBIAL |
| GAMBIA | GEBHARDT |
| GHANA | GERICKE |
| GRENADA | GERINGER DE OEDENBERG |
| GUINEEA | GIRAUTA VIDAL |
| GUINEEA-BISSAU | GIUFFRIDA |
| GUYANA | GOERENS |
| HAITI | GRIESBECK |
| JAMAICA | GUERRERO SALOM |
| KIRIBATI | HANNAN (VP) |
| LESOTHO | HERRANZ GARCÍA |
| LIBERIA | HETMAN |
| MADAGASCAR | HEUBUCH |
| MALAWI (VP) | ITURGAIZ |
| MALI | KARSKI |
| INSULELE MARSHALL (Republica) | KYENGE (VP) |
| MAURITANIA | LÓPEZ AGUILAR (VP) |
| MAURITIUS | LÖSING |
| MICRONEZIA (Statele Federate ale) | MCAVAN |
| MOZAMBIC (VP) | MANSCOUR (VP) |
| NAMIBIA | MARUSIK |
| NAURU | MIZZI |
| NIGER | MUSELIER (VP) |
| NIGERIA (VP) | MUSSOLINI |
| NIUE (VP) | NART (VP) |
| PALAU | NEGRESCU |
| PAPUA-NOUA GUINEE | NEUSER |
| RWANDA | NOICHL |
| SAINT KITTS ȘI NEVIS | OMARJEE |
| SAINT LUCIA | PAPADIMOULIS |
| SAINT VINCENT ȘI GRENADINELE | PEDICINI (VP) |
| SAMOA | PHILIPPOT |
| SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE | POGLIESE |
| SENEGAL (VP) | RIVASI (VP) |
| SEYCHELLES | ROLIN |
| SIERRA LEONE | ROSATI |
| INSULELE SOLOMON | RUAS (VP) |
| SOMALIA | SALVINI |
| AFRICA DE SUD | SARGENTINI |
| SUDAN (VP) (1) | SCHREIJER-PIERIK |
| SURINAME (VP) | SENRA RODRÍGUEZ |
| SWAZILAND | STOLOJAN |
| TANZANIA | THOMAS |
| TIMORUL DE EST | VAIDERE |
| TOGO | WENTA |
| TONGA (VP) | WERNER |
| TRINIDAD ȘI TOBAGO | WIELAND |
| TUVALU | WIŚNIEWSKA (VP) |
| UGANDA | ZÁBORSKÁ |
| VANUATU | ZELLER |
| ZAMBIA | ZORRINHO |
| ZIMBABWE | ZWIEFKA |

Reprezentanții ACP

Reprezentanții PE

JACKSON (JAMAICA), copreședinte

MICHEL, copreședinte

ANGOLA

ADINOLFI

ANTIGUA ȘI BARBUDA

AGEA

BAHAMAS

ALIOT

BARBADOS (VP)

ARENA

BELIZE

BAY

BENIN

BEARDER

BOTSWANA

BUONANNO

BURKINA FASO

CAMPBELL BANNERMAN

BURUNDI

CASA

CAMERUN

CEBALLOS

CAPUL VERDE

CHRISTENSEN

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

CORRAO

CIAD (VP)

DANCE

COMORE

DELAHAYE

CONGO (Republica Democratică) (VP)

DE SARNEZ

CONGO (Republica)

DUDA (VP)

INSULELE COOK

DUNCAN

COASTA DE FILDEȘ

ENGSTRÖM

DJIBOUTI

ESTARÀS FERRAGUT

DOMINICA

FERRARA

REPUBLICA DOMINICANĂ

FERREIRA (VP)

GUINEEA ECUATORIALĂ (1)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

ERITREEA

FLORENZ

ETIOPIA (VP)

GABRIEL

FIJI

GÁL

GABON

GARDIAZABAL RUBIAL

GAMBIA

GEBHARDT

GHANA

GERICKE

GRENADA

GERINGER DE OEDENBERG

GUINEEA

GIRAUTA VIDAL

GUINEEA-BISSAU

GIUFFRIDA

GUYANA

GOERENS

HAITI

GRIESBECK

JAMAICA

GUERRERO SALOM

KIRIBATI

HANNAN (VP)

LESOTHO

HERRANZ GARCÍA

LIBERIA

HETMAN

MADAGASCAR

HEUBUCH

MALAWI (VP)

ITURGAIZ

MALI

KARSKI

INSULELE MARSHALL (Republica)

KYENGE (VP)

MAURITANIA

LÓPEZ AGUILAR (VP)

MAURITIUS

LÖSING

MICRONEZIA (Statele Federate ale)

MCAVAN

MOZAMBIC (VP)

MANSCOUR (VP)

NAMIBIA

MARUSIK

NAURU

MIZZI

NIGER

MUSELIER (VP)

NIGERIA (VP)

MUSSOLINI

NIUE (VP)

NART (VP)

PALAU

NEGRESCU

PAPUA-NOUA GUINEE

NEUSER

RWANDA

NOICHL

SAINT KITTS ȘI NEVIS

OMARJEE

SAINT LUCIA

PAPADIMOULIS

SAINT VINCENT ȘI GRENADINELE

PEDICINI (VP)

SAMOA

PHILIPPOT

SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE

POGLIESE

SENEGAL (VP)

RIVASI (VP)

SEYCHELLES

ROLIN

SIERRA LEONE

ROSATI

INSULELE SOLOMON

RUAS (VP)

SOMALIA

SALVINI

AFRICA DE SUD

SARGENTINI

SUDAN (VP) (1)

SCHREIJER-PIERIK

SURINAME (VP)

SENRA RODRÍGUEZ

SWAZILAND

STOLOJAN

TANZANIA

THOMAS

TIMORUL DE EST

VAIDERE

TOGO

WENTA

TONGA (VP)

WERNER

TRINIDAD ȘI TOBAGO

WIELAND

TUVALU

WIŚNIEWSKA (VP)

UGANDA

ZÁBORSKÁ

VANUATU

ZELLER

ZAMBIA

ZORRINHO

ZIMBABWE

ZWIEFKA

COMISIA PENTRU AFACERI POLITICE

| Membrii ACP | Membrii PE |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABWE), copreședinte
  BURKINA FASO, VP
  WAIS (DJIBOUTI), VP | GOERENS, copreședinte
  ZELLER, VP
  GUERRERO SALOM, VP |
| | |
| ANTIGUA ȘI BARBUDA
  YEHOUETOME (BENIN)
  GBERI (CAMERUN)
  N’GON-BABA (REPUBLICA CENTRAFRICANĂ)
  DJABIR (COMORE)
  CONGO, REPUBLICA
  DACOURY-TABLEY (CÔTE D’IVOIRE)
  FIJI
  SEERAJ (GUYANA)
  PRIVERT (HAITI)
  PHILLIPS (JAMAICA)
  LABOSO (KENYA)
  LIBERIA
  MUNTHALI (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  INSULELE MARSHALL
  SITHOLE (MOZAMBIC)
  NAURU
  SAINT VINCENT ȘI GRENADINELE
  NDUGAI (TANZANIA)
  SANTOS (TIMORUL DE EST)
  KLASSOU (TOGO)
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Membrii ACP

Membrii PE

HLONGWANE (ZIMBABWE), copreședinte

BURKINA FASO, VP

WAIS (DJIBOUTI), VP

GOERENS, copreședinte

ZELLER, VP

GUERRERO SALOM, VP

ANTIGUA ȘI BARBUDA

YEHOUETOME (BENIN)

GBERI (CAMERUN)

N’GON-BABA (REPUBLICA CENTRAFRICANĂ)

DJABIR (COMORE)

CONGO, REPUBLICA

DACOURY-TABLEY (CÔTE D’IVOIRE)

FIJI

SEERAJ (GUYANA)

PRIVERT (HAITI)

PHILLIPS (JAMAICA)

LABOSO (KENYA)

LIBERIA

MUNTHALI (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

INSULELE MARSHALL

SITHOLE (MOZAMBIC)

NAURU

SAINT VINCENT ȘI GRENADINELE

NDUGAI (TANZANIA)

SANTOS (TIMORUL DE EST)

KLASSOU (TOGO)

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

COMISIA PENTRU DEZVOLTARE ECONOMICĂ, FINANȚE ȘI COMERȚ

| Membrii ACP | Membrii PE |
| --- | --- |
| TRINIDAD ȘI TOBAGO, copreședinte
  KING-ROUSSEAU (TRINIDAD ȘI TOBAGO), VP
  TONGA, VP | FERRARA, copreședinte
  ESTARÀS FERRAGUT, VP
  MANSCOUR, VP |
| | |
| WORRELL (BARBADOS)
  BOTSWANA
  KARERWA (BURUNDI)
  CAPUL VERDE
  WA BASHARA (REPUBLICA DEMOCRATICĂ CONGO)
  GUINEEA ECUATORIALĂ (2)

  DAGO (ETIOPIA)
  SYLLA (GUINEEA)
  MANI (GUINEEA-BISSAU)
  KIRIBATI
  RAZAFIMBELO (MADAGASCAR)
  NAMIBIA
  NIGERIA
  NIUE
  SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE
  SALL (SENEGAL)
  INSULELE SOLOMON
  SAINT KITTS ȘI NEVIS
  SAINT LUCIA
  MAGID (SUDAN) (2)

  PANKA (SURINAME)
  DLAMINI (SWAZILAND)
  OULANYAH (UGANDA)
  HAMUDULU (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

Membrii ACP

Membrii PE

TRINIDAD ȘI TOBAGO, copreședinte

KING-ROUSSEAU (TRINIDAD ȘI TOBAGO), VP

TONGA, VP

FERRARA, copreședinte

ESTARÀS FERRAGUT, VP

MANSCOUR, VP

WORRELL (BARBADOS)

BOTSWANA

KARERWA (BURUNDI)

CAPUL VERDE

WA BASHARA (REPUBLICA DEMOCRATICĂ CONGO)

GUINEEA ECUATORIALĂ (2)

DAGO (ETIOPIA)

SYLLA (GUINEEA)

MANI (GUINEEA-BISSAU)

KIRIBATI

RAZAFIMBELO (MADAGASCAR)

NAMIBIA

NIGERIA

NIUE

SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE

SALL (SENEGAL)

INSULELE SOLOMON

SAINT KITTS ȘI NEVIS

SAINT LUCIA

MAGID (SUDAN) (2)

PANKA (SURINAME)

DLAMINI (SWAZILAND)

OULANYAH (UGANDA)

HAMUDULU (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

COMISIA PENTRU AFACERI SOCIALE ȘI MEDIU

| Membrii ACP | Membrii PE |
| --- | --- |
| GABON, copreședinte
  BALDEH (GAMBIA), VP
  REPUBLICA DOMINICANĂ, VP | RIVASI, copreședinte
  AGEA, VP
  MUSSOLINI, VP |
| | |
| PEREIRA (ANGOLA)
  BAHAMAS
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ADJEDOUE (CIAD)
  INSULELE COOK
  DOMINICA
  NAIB (ERITREEA)
  ASAMOAH (GHANA)
  GARRAWAY (GRENADA)
  SOFONIA (LESOTHO)
  ZAMEL (MAURITANIA)
  MAURITIUS
  MICRONEZIA (STATELE FEDERATE ALE)
  OUMAR (NIGER)
  KAWAI (PALAU)
  PAPUA-NOUA GUINEE
  UWMANIPAYE (RWANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOLE (SEYCHELLES)
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMALIA
  DUNJWA (AFRICA DE SUD)
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  MARUSIK
  McAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Membrii ACP

Membrii PE

GABON, copreședinte

BALDEH (GAMBIA), VP

REPUBLICA DOMINICANĂ, VP

RIVASI, copreședinte

AGEA, VP

MUSSOLINI, VP

PEREIRA (ANGOLA)

BAHAMAS

PEYREFITTE (BELIZE)

ADJEDOUE (CIAD)

INSULELE COOK

DOMINICA

NAIB (ERITREEA)

ASAMOAH (GHANA)

GARRAWAY (GRENADA)

SOFONIA (LESOTHO)

ZAMEL (MAURITANIA)

MAURITIUS

MICRONEZIA (STATELE FEDERATE ALE)

OUMAR (NIGER)

KAWAI (PALAU)

PAPUA-NOUA GUINEE

UWMANIPAYE (RWANDA)

HUNT (SAMOA)

POOLE (SEYCHELLES)

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMALIA

DUNJWA (AFRICA DE SUD)

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

MARUSIK

McAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  Cu statut de observator.

(2)  Cu statut de observator.

---

ANEXA II

LISTA DE PREZENȚĂ A SESIUNII DESFĂȘURATE LA STRASBOURG (FRANȚA) ÎNTRE 1 ȘI 3 DECEMBRIE 2014

| JACKSON (Jamaica), copreședinte | MICHEL, copreședinte |
| --- | --- |
| | |
| PEREIRA (Angola)
  WORRELL (Barbados) (VP)
  YEHOUETOME (Benin)
  KARERWA (Burundi)
  GBERI (Camerun)
  ANDRADE RAMOS (Capul Verde)
  DJABIR (Comore)
  NGON-BABA (Republica Centrafricană)
  WEIDOU (Ciad) (VP)
  NSIMBA MWANDO (Congo, Republica Democratică) (VP)
  NDOU ANE (Congo, Republica)
  DACOURY-TABLEY (Côte d’Ivoire)
  WAIS (Djibouti)
  JIMENEZ (Republica Dominicană)
  NAIB (Eritreea)
  DAGO (Etiopia) (VP)
  ASANGONO (Guineea Ecuatorială) (2)

  MILEBOU (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  ASAMOAH (Ghana)
  GARRAWAY (Grenada)
  SYLLA (Guineea)
  MANE (Guineea-Bissau)
  SEERAJ (Guyana)
  PRIVERT (Haiti)
  PHILLIPS (Jamaica)
  LABOSO (Kenya)
  SOFONIA (Lesotho)
  MUNTHALE (Liberia)
  RAZAFINDRAVELO (Madagascar)
  MUNTHALI (Malawi)
  SOUKOUNA (Mali)
  ZAMEL (Mauritania)
  SITHOLE (Mozambic)
  NAHOLO (Namibia)
  OUMAR (Niger)
  ATOSE (Nigeria)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Papua-Noua Guinee)
  UWMANIPAYE (Rwanda)
  LONG (Saint Lucia)
  HUNT (Samoa)
  SALL (Senegal) (VP)
  POOLE (Seychelles)
  BUNDU (Sierra Leone)
  DUNJWA (Africa de Sud)
  AMIR (Sudan) (2)

  PANKA (Suriname) (VP)
  DLAMINI (Swaziland)
  NDUGAI (Tanzania)
  SANTOS (Timorul de Est) (1)

  KLASSOU (Togo)
  KING-ROUSSEAU (Trinidad și Tobago) (1)

  TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  HAMUDULU (Zambia)
  RUKOBO (Zimbabwe) | AGEA
  BEARDER
  CEBALLOS
  CORRAO
  FERREIRA (3)
   (4)

  GABRIEL
  GAHLER (pentru GAL, K.)
  GAMBUS (pentru HERRANZ GARCIA, E.)
  GERICKE
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GUERRERO SALOM (3)
   (4)

  HEUBUCH (3)
   (4)

  KYENGE (3)
   (5)

  LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

  MARTIN (pentru MANSCOUR L. J.) (3)
   (4)

  McAVAN
  NART (3)

  NEUSER
  PEDICINI
  PONGA (pentru DELAHAYE, A.)
  RIVASI (3)

  SCHAFFHAUSER (pentru ALIOT, L.)
  SENRA RODRÍGUEZ (3)
   (4)

  SILVA PEREIRA (pentru THOMAS, I.) (3)
   (4)

  STIER (pentru CASA, D.)
  STOLOJAN
  TELICKA (pentru DE SARNEZ, M.) (3)
   (4)

  THEOCHAROUS (pentru MUSSOLINI, A.)
  WENTA (3)
   (5)

  WIELAND (3)

  ZELLER
  ZORRINHO (3)
   (4) |

JACKSON (Jamaica), copreședinte

MICHEL, copreședinte

PEREIRA (Angola)

WORRELL (Barbados) (VP)

YEHOUETOME (Benin)

KARERWA (Burundi)

GBERI (Camerun)

ANDRADE RAMOS (Capul Verde)

DJABIR (Comore)

NGON-BABA (Republica Centrafricană)

WEIDOU (Ciad) (VP)

NSIMBA MWANDO (Congo, Republica Democratică) (VP)

NDOU ANE (Congo, Republica)

DACOURY-TABLEY (Côte d’Ivoire)

WAIS (Djibouti)

JIMENEZ (Republica Dominicană)

NAIB (Eritreea)

DAGO (Etiopia) (VP)

ASANGONO (Guineea Ecuatorială) (2)

MILEBOU (Gabon)

BALDEH (Gambia)

ASAMOAH (Ghana)

GARRAWAY (Grenada)

SYLLA (Guineea)

MANE (Guineea-Bissau)

SEERAJ (Guyana)

PRIVERT (Haiti)

PHILLIPS (Jamaica)

LABOSO (Kenya)

SOFONIA (Lesotho)

MUNTHALE (Liberia)

RAZAFINDRAVELO (Madagascar)

MUNTHALI (Malawi)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mauritania)

SITHOLE (Mozambic)

NAHOLO (Namibia)

OUMAR (Niger)

ATOSE (Nigeria)

KANAI (Palau)

KOMUN (Papua-Noua Guinee)

UWMANIPAYE (Rwanda)

LONG (Saint Lucia)

HUNT (Samoa)

SALL (Senegal) (VP)

POOLE (Seychelles)

BUNDU (Sierra Leone)

DUNJWA (Africa de Sud)

AMIR (Sudan) (2)

PANKA (Suriname) (VP)

DLAMINI (Swaziland)

NDUGAI (Tanzania)

SANTOS (Timorul de Est) (1)

KLASSOU (Togo)

KING-ROUSSEAU (Trinidad și Tobago) (1)

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

HAMUDULU (Zambia)

RUKOBO (Zimbabwe)

AGEA

BEARDER

CEBALLOS

CORRAO

FERREIRA (3)
   (4)

GABRIEL

GAHLER (pentru GAL, K.)

GAMBUS (pentru HERRANZ GARCIA, E.)

GERICKE

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GUERRERO SALOM (3)
   (4)

HEUBUCH (3)
   (4)

KYENGE (3)
   (5)

LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

MARTIN (pentru MANSCOUR L. J.) (3)
   (4)

McAVAN

NART (3)

NEUSER

PEDICINI

PONGA (pentru DELAHAYE, A.)

RIVASI (3)

SCHAFFHAUSER (pentru ALIOT, L.)

SENRA RODRÍGUEZ (3)
   (4)

SILVA PEREIRA (pentru THOMAS, I.) (3)
   (4)

STIER (pentru CASA, D.)

STOLOJAN

TELICKA (pentru DE SARNEZ, M.) (3)
   (4)

THEOCHAROUS (pentru MUSSOLINI, A.)

WENTA (3)
   (5)

WIELAND (3)

ZELLER

ZORRINHO (3)
   (4)

Alte persoane prezente:

ANGOLA

TEIXEIRA

PEDRO

JAIME

PEDRO

ANDRÉ

SALAKIAKU

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

AGNIDOZAN

BOTSWANA

MATAMBO

BURUNDI

MWIDOGO

HABONIMANA

NIYUBAHWE

NDAYIRORERE

CAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

NGOUNGOURE SAMBA

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

NHON-BABA

NOUGANGA

CIAD

ADJI

MOG-NANGAR

GUELPINA

CONGO, Republica

TSATY MABIALA

INGANI

MVOUAMA

BANDOUBOULA

MADZOU

DOUMA

MENGA

CONGO, REPUBLICA DEMOCRATICĂ

BASIALA MAKA

MOLEKO MOLIWA

MUKALAY

LUKUKA

MABAYA

CÔTE D’IVOIRE

S. TOURE

DJIBOUTI

GOUMANEH

GUINEEA ECUATORIALĂ

NGUEMA MANANA

NCHAMA ELA MENGUE

ENGOGA MBO NCHAMA

GABON

MANGOUALA

NDONG NZONG

RISSONGA

NZEH ELLANG

GAMBIA

SILLAH

NJIE

CAMARA

GHANA

ALIFO

NSIAH

GUINEEA

SYLLA

DIALLO

SOUMAH

GUINEEA-BISSAU

MANE

DIAS

JAMAICA

PHILLIPS

KENYA

KEMBI GITURA

OCHIENG

SIALAI

MBAYA

NDINDIRI

CHEBET

KARWITHA

MADAGASCAR

VANOVASON

LEVAO

RAHARINIRINA

LIAHOSOA

RAZAFINDRATASY

MALAWI

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

PATEL

MALI

CISSE

M. DIALLO

MAURITANIA

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

MOKHTAR

MINT HAMA OULD GHRIB

MOZAMBIC

NEMBA UAIENE

DAVA

MATE

NIGER

TIEMOKO

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

ILLO

MCAZALICA

NIGERIA

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

SENEGAL

SECK

LO

TALL

SIERRA LEONE

KUYEMBEH

LEWALLY

SORIE

KOROMA

AFRICA DE SUD

STEENHUISEN

L.M. NZIMANDE

L. NZIMANDE

ROTHKEGEL

MADLALA

PAULSEN

SURINAME

NELSON

VISHNUDATT

TANZANIA

MWANJELWA

YAKUBU

MAKWAI

TOGO

AZILAN

TRINIDAD ȘI TOBAGO

JOSEPH

EDWARDS

UGANDA

AKOL OKULLU

BAKO

TANNA

KIBIRIGE

KAWEESA

KAGORO

ZAMBIA

KABWE

MUBANGA

MUMBA

NGULUBE

CONSILIUL ACP

MOHAMED DIARÉ, ministrul de stat al economiei și finanțelor (Republica Guineea), președintele în exercițiu al Consiliului ACP

CONSILIUL UE

COMISIA EUROPEANA

NEVEN MIMICA, comisar responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare

SERVICIUL EUROPEAN DE ACȚIUNE EXTERNĂ

DE PEYRON, șef de divizie, Afaceri panafricane

COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

VERBOVEN

UNIUNEA AFRICANĂ

IGUEH

SECRETARIATUL ACP

MUMUNI, cosecretar general

SECRETARIATUL UE

AGUIRIANO NALDA, cosecretar general

---

(1)  Țară reprezentată de o persoană care nu este parlamentar.

(2)  Cu statut de observator.

(3)  Prezent la 1 decembrie 2014.

(4)  Prezent la 2 decembrie 2014.

(5)  Prezent la 3 decembrie 2014.

---

ANEXA III

ACREDITAREA DELEGAȚILOR NEPARLAMENTARI

Timorul de Est

Nelson SANTOS

Ambasador

Ambasada Timorului de Est

Trinidad și Tobago

Margaret Allison KING-ROUSSEAU

Ambasadoare

Ambasada Republicii Trinidad și Tobago

---

ANEXA IV

TEXTE ADOPTATE

REZOLUȚIE (1)

referitoare la misiunea dificilă de reconciliere națională în țările care traversează o perioadă postconflict și postcriză

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reuniunea de la Strasbourg (Franța), din perioada 1–3 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

reuniunea de la Strasbourg (Franța), din perioada 1–3 decembrie 2014,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Tratatul Uniunii Europene, și în special articolul 2 și articolul 21 alineatele (1) și (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul Uniunii Europene, și în special articolul 2 și articolul 21 alineatele (1) și (2),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou dintre ACP și CE, în special articolul 11, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou dintre ACP și CE, în special articolul 11,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Rezoluția 235 referitoare la justiția tranzițională în Africa, adoptată de Comisia africană pentru drepturile omului și ale popoarelor în cadrul celei de-a 53-a sesiuni ordinare de la Banjul (Gambia), din 9–22 aprilie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 235 referitoare la justiția tranzițională în Africa, adoptată de Comisia africană pentru drepturile omului și ale popoarelor în cadrul celei de-a 53-a sesiuni ordinare de la Banjul (Gambia), din 9–22 aprilie 2013,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 1 iunie 2006 referitoare la situația femeilor în conflictele armate și rolul acestora în procesul de reconstrucție și în procesul democratic în țările care traversează o perioadă postconflict (2005/2215(INI)), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 1 iunie 2006 referitoare la situația femeilor în conflictele armate și rolul acestora în procesul de reconstrucție și în procesul democratic în țările care traversează o perioadă postconflict (2005/2215(INI)),

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, Declarația Universală a Drepturilor Omului, Pactele internaționale cu privire la drepturile omului, Convențiile de la Geneva din 12 august 1949 și protocoalele adiționale la acestea din 8 iunie 1977, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, Declarația Universală a Drepturilor Omului, Pactele internaționale cu privire la drepturile omului, Convențiile de la Geneva din 12 august 1949 și protocoalele adiționale la acestea din 8 iunie 1977,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite privind statul de drept și justiția tranzițională în societățile aflate în situații de conflict și postconflict (S/2004/616), inclusiv recomandările relevante din acesta; având în vedere rapoartele Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite referitoare la „Unirea tuturor forțelor: accentuarea sprijinului acordat de Organizația Națiunilor Unite pentru statul de drept” (A/61/636-S/2006/980) și la „Intensificarea medierii și a activităților de sprijinire a acesteia” (S/2009/189), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite privind statul de drept și justiția tranzițională în societățile aflate în situații de conflict și postconflict (S/2004/616), inclusiv recomandările relevante din acesta; având în vedere rapoartele Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite referitoare la „Unirea tuturor forțelor: accentuarea sprijinului acordat de Organizația Națiunilor Unite pentru statul de drept” (A/61/636-S/2006/980) și la „Intensificarea medierii și a activităților de sprijinire a acesteia” (S/2009/189),

| — | având în vedere rezoluțiile Comisiei Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului referitoare la drepturile omului și justiția tranzițională (2005/70 din 20 aprilie 2005), la impunitate (2005/81 din 21 aprilie 2005) și la dreptul la adevăr (2005/66 din 20 aprilie 2005), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Comisiei Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului referitoare la drepturile omului și justiția tranzițională (2005/70 din 20 aprilie 2005), la impunitate (2005/81 din 21 aprilie 2005) și la dreptul la adevăr (2005/66 din 20 aprilie 2005),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite nr. 60/147 din 16 decembrie 2005 referitoare la principiile de bază și liniile directoare privind drepturile la despăgubiri și reparații pentru victimele încălcărilor grave ale dreptului internațional cu privire la drepturile omului și pentru victimele unor încălcări grave ale dreptului internațional în domeniul umanitar, precum și Rezoluțiile Consiliului pentru Drepturile Omului nr. 9/10 și 9/11 din 24 septembrie 2008 referitoare la drepturile omului și la justiția tranzițională, respectiv la dreptul la adevăr, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite nr. 60/147 din 16 decembrie 2005 referitoare la principiile de bază și liniile directoare privind drepturile la despăgubiri și reparații pentru victimele încălcărilor grave ale dreptului internațional cu privire la drepturile omului și pentru victimele unor încălcări grave ale dreptului internațional în domeniul umanitar, precum și Rezoluțiile Consiliului pentru Drepturile Omului nr. 9/10 și 9/11 din 24 septembrie 2008 referitoare la drepturile omului și la justiția tranzițională, respectiv la dreptul la adevăr,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite nr. 12/12 din 12 octombrie 2009 referitoare la dreptul la adevăr, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite nr. 12/12 din 12 octombrie 2009 referitoare la dreptul la adevăr,

| — | având în vedere declarația președintelui Consiliului de Securitate al ONU din 16 aprilie 2010 privind procesul de construcție a păcii după încetarea conflictelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația președintelui Consiliului de Securitate al ONU din 16 aprilie 2010 privind procesul de construcție a păcii după încetarea conflictelor,

| — | având în vedere declarația președintelui Consiliului de Securitate al ONU din 29 iunie 2010 privind promovarea și consolidarea statului de drept în menținerea păcii și a securității internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația președintelui Consiliului de Securitate al ONU din 29 iunie 2010 privind promovarea și consolidarea statului de drept în menținerea păcii și a securității internaționale,

| — | având în vedere Rezoluția 1325 din 31 octombrie 2000 a Consiliului de Securitate al ONU referitoare la femei, pace și securitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1325 din 31 octombrie 2000 a Consiliului de Securitate al ONU referitoare la femei, pace și securitate,

| — | având în vedere Rezoluția 2122 din 18 octombrie 2013 a Consiliului de Securitate al ONU, care vizează consolidarea rolului femeilor în toate fazele prevenirii conflictelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2122 din 18 octombrie 2013 a Consiliului de Securitate al ONU, care vizează consolidarea rolului femeilor în toate fazele prevenirii conflictelor,

| — | având în vedere Rezoluția 2151 din 28 aprilie 2014 a Consiliului de Securitate al ONU privind menținerea păcii și securității internaționale: Reforma în sectorul securității, provocări și oportunități, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2151 din 28 aprilie 2014 a Consiliului de Securitate al ONU privind menținerea păcii și securității internaționale: Reforma în sectorul securității, provocări și oportunități,

| — | având în vedere Convenția UNESCO pentru protejarea patrimoniului cultural în situația unor conflicte armate, adoptată la Haga în 1954, primul protocol la aceasta din 1954 și al doilea protocol din 26 martie 1999, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO pentru protejarea patrimoniului cultural în situația unor conflicte armate, adoptată la Haga în 1954, primul protocol la aceasta din 1954 și al doilea protocol din 26 martie 1999,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru adevăr și reconciliere din Africa de Sud, care a vizat catalogarea tuturor încălcărilor drepturilor omului comise în această țară de la masacrul din Sharpeville din 1960, în vederea unei reconcilieri naționale între victimele actelor de violență și făptași, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru adevăr și reconciliere din Africa de Sud, care a vizat catalogarea tuturor încălcărilor drepturilor omului comise în această țară de la masacrul din Sharpeville din 1960, în vederea unei reconcilieri naționale între victimele actelor de violență și făptași,

| — | având în vedere manualul intitulat „Reconcilierea în urma unor conflicte violente”, elaborat de Institutul Internațional pentru Democrație și Asistență Electorală (IDEA), |
| --- | --- |

—

având în vedere manualul intitulat „Reconcilierea în urma unor conflicte violente”, elaborat de Institutul Internațional pentru Democrație și Asistență Electorală (IDEA),

| — | având în vedere „Manualul OCDE DAC privind reforma sistemelor de securitate (RSS): sprijinirea securității și a justiției”, publicat în 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Manualul OCDE DAC privind reforma sistemelor de securitate (RSS): sprijinirea securității și a justiției”, publicat în 2007,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP/-UE referitoare la propagarea terorismului la nivel mondial: rolul internetului și al platformelor sociale, adoptată la Strasbourg, la 19 martie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP/-UE referitoare la propagarea terorismului la nivel mondial: rolul internetului și al platformelor sociale, adoptată la Strasbourg, la 19 martie 2014,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/101.715/14/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/101.715/14/fin.),

| A. | întrucât se înregistrează ori s-au înregistrat conflicte armate interne în numeroase țări din ACP și Uniunea Europeană, care au fost generate de tensiuni politice, sociale, economice, etnice sau religioase; |
| --- | --- |

A.

întrucât se înregistrează ori s-au înregistrat conflicte armate interne în numeroase țări din ACP și Uniunea Europeană, care au fost generate de tensiuni politice, sociale, economice, etnice sau religioase;

| B. | întrucât crearea condițiilor socioeconomice de bază este esențială pentru asigurarea unui proces favorabil incluziunii, de consolidare a stabilității și a dezvoltării, dar și de reconciliere și întrucât un astfel de proces este singura modalitate de a preveni producerea repetată a conflictelor; |
| --- | --- |

B.

întrucât crearea condițiilor socioeconomice de bază este esențială pentru asigurarea unui proces favorabil incluziunii, de consolidare a stabilității și a dezvoltării, dar și de reconciliere și întrucât un astfel de proces este singura modalitate de a preveni producerea repetată a conflictelor;

| C. | întrucât conflictele accentuează fenomenele de foamete și sărăcie absolută și blochează dezvoltarea pe perioade îndelungate, creând, totodată, numeroase situații foarte dificile de lungă durată; |
| --- | --- |

C.

întrucât conflictele accentuează fenomenele de foamete și sărăcie absolută și blochează dezvoltarea pe perioade îndelungate, creând, totodată, numeroase situații foarte dificile de lungă durată;

| D. | întrucât durata conflictelor, anvergura actelor de violență și numărul de victime determină dificultatea rezolvării conflictelor și a realizării unei reconcilieri autentice; |
| --- | --- |

D.

întrucât durata conflictelor, anvergura actelor de violență și numărul de victime determină dificultatea rezolvării conflictelor și a realizării unei reconcilieri autentice;

| E. | întrucât impactul defavorabil al conflictelor asupra femeilor și a copiilor și, așadar, asupra păcii și a reconcilierii constituie o amenințare pentru stabilitate și dezvoltare; |
| --- | --- |

E.

întrucât impactul defavorabil al conflictelor asupra femeilor și a copiilor și, așadar, asupra păcii și a reconcilierii constituie o amenințare pentru stabilitate și dezvoltare;

| F. | întrucât unele conflicte pot genera mișcări semnificative ale populației și, astfel, pot afecta economiile și structura demografică a unor regiuni întregi; |
| --- | --- |

F.

întrucât unele conflicte pot genera mișcări semnificative ale populației și, astfel, pot afecta economiile și structura demografică a unor regiuni întregi;

| G. | întrucât este important să se combată tendințele rasiste și tendințele de discriminare și intoleranță; |
| --- | --- |

G.

întrucât este important să se combată tendințele rasiste și tendințele de discriminare și intoleranță;

| H. | întrucât protejarea drepturilor femeilor și fetelor și implicarea constantă și deplină a acestora în procesele de soluționare a conflictelor și de reconciliere națională sunt fundamentale pentru instituirea durabilă a păcii și a securității; |
| --- | --- |

H.

întrucât protejarea drepturilor femeilor și fetelor și implicarea constantă și deplină a acestora în procesele de soluționare a conflictelor și de reconciliere națională sunt fundamentale pentru instituirea durabilă a păcii și a securității;

| I. | întrucât reconcilierea este atât un obiectiv, cât și o aspirație și, prin urmare, reconcilierea autentică este un proces extrem de complex și îndelungat, care se poate extinde pe parcursul mai multor generații și pentru a cărui reușită este nevoie de o hotărâre comună, de perseverență și de implicarea unor organizații independente în care să aibă încredere toate părțile; |
| --- | --- |

I.

întrucât reconcilierea este atât un obiectiv, cât și o aspirație și, prin urmare, reconcilierea autentică este un proces extrem de complex și îndelungat, care se poate extinde pe parcursul mai multor generații și pentru a cărui reușită este nevoie de o hotărâre comună, de perseverență și de implicarea unor organizații independente în care să aibă încredere toate părțile;

| J. | întrucât nu poate exista reconciliere fără un catalog extrem de amănunțit al încălcărilor și infracțiunilor comise de toate părțile, fără o cercetare serioasă și corectă a acelor acțiuni, fără o recunoaștere a acțiunilor și a circumstanțelor acestora de către făptași și victime și fără o justă reparație într-o anumită formă; |
| --- | --- |

J.

întrucât nu poate exista reconciliere fără un catalog extrem de amănunțit al încălcărilor și infracțiunilor comise de toate părțile, fără o cercetare serioasă și corectă a acelor acțiuni, fără o recunoaștere a acțiunilor și a circumstanțelor acestora de către făptași și victime și fără o justă reparație într-o anumită formă;

| K. | întrucât măsurile de reconciliere pot fi eficiente doar dacă respectă dreptul internațional, în special dispozițiile privind drepturile omului; |
| --- | --- |

K.

întrucât măsurile de reconciliere pot fi eficiente doar dacă respectă dreptul internațional, în special dispozițiile privind drepturile omului;

| L. | întrucât o serie de infracțiuni intră sub jurisdicția Curții Penale Internaționale, care, în unele cazuri, este singura autoritate capabilă să judece, să pedepsească și să urmărească penal infracțiunile, să prevină impunitatea și să descurajeze infractorii; |
| --- | --- |

L.

întrucât o serie de infracțiuni intră sub jurisdicția Curții Penale Internaționale, care, în unele cazuri, este singura autoritate capabilă să judece, să pedepsească și să urmărească penal infracțiunile, să prevină impunitatea și să descurajeze infractorii;

| M. | întrucât infracțiunile și contravențiile comise reprezintă, în majoritatea cazurilor, o expresie extremă a resentimentelor intense manifestate de o mare parte a populației și, prin urmare, ar trebui abordate cauzele de bază ale acestor resentimente; |
| --- | --- |

M.

întrucât infracțiunile și contravențiile comise reprezintă, în majoritatea cazurilor, o expresie extremă a resentimentelor intense manifestate de o mare parte a populației și, prin urmare, ar trebui abordate cauzele de bază ale acestor resentimente;

| N. | întrucât în unele cazuri s-a făcut referire la o complicitate tacită a unei mari părți a populației și la responsabilitatea partajată la nivel internațional; |
| --- | --- |

N.

întrucât în unele cazuri s-a făcut referire la o complicitate tacită a unei mari părți a populației și la responsabilitatea partajată la nivel internațional;

| O. | întrucât s-a dezvoltat o altă abordare, în paralel cu instanțele, care implică înființarea a peste 20 de comisii competente în materie de „adevăr și reconciliere” în întreaga lume, în special în Africa, comisia din Africa de Sud fiind cea mai renumită; |
| --- | --- |

O.

întrucât s-a dezvoltat o altă abordare, în paralel cu instanțele, care implică înființarea a peste 20 de comisii competente în materie de „adevăr și reconciliere” în întreaga lume, în special în Africa, comisia din Africa de Sud fiind cea mai renumită;

| P. | întrucât, dat fiind că adevărul este prima condiție pentru realizarea justiției, legăturile dintre justiție și reconciliere, memorie și pacea socială sunt complexe; întrucât impunitatea face deseori obiectul unor dezbateri între logica „uitării”, care îi susține pe foștii agresori, și logica justiției la care aspiră victimele; |
| --- | --- |

P.

întrucât, dat fiind că adevărul este prima condiție pentru realizarea justiției, legăturile dintre justiție și reconciliere, memorie și pacea socială sunt complexe; întrucât impunitatea face deseori obiectul unor dezbateri între logica „uitării”, care îi susține pe foștii agresori, și logica justiției la care aspiră victimele;

| Q. | întrucât circumstanțele sociopolitice care au provocat o anumită criză și cele care au condus la sfârșitul acesteia sunt specifice crizei respective și, prin urmare, ar trebui adoptată în mod deplin și just o strategie adecvată și bine orientată, care să conducă la reconciliere și prin care să se recunoască responsabilități interne și externe; |
| --- | --- |

Q.

întrucât circumstanțele sociopolitice care au provocat o anumită criză și cele care au condus la sfârșitul acesteia sunt specifice crizei respective și, prin urmare, ar trebui adoptată în mod deplin și just o strategie adecvată și bine orientată, care să conducă la reconciliere și prin care să se recunoască responsabilități interne și externe;

| R. | întrucât, din moment ce reconcilierea constituie un angajament pe termen lung, este esențial să se consolideze principiile justiției, statului de drept și stabilității politice, garantând că procesul de restabilire și accentuare a încrederii este însoțit de măsuri specifice cu caracter social, de educație, de integrare economică, dezvoltare și reconstrucție, în scopul eradicării sărăciei; |
| --- | --- |

R.

întrucât, din moment ce reconcilierea constituie un angajament pe termen lung, este esențial să se consolideze principiile justiției, statului de drept și stabilității politice, garantând că procesul de restabilire și accentuare a încrederii este însoțit de măsuri specifice cu caracter social, de educație, de integrare economică, dezvoltare și reconstrucție, în scopul eradicării sărăciei;

| S. | întrucât un sistem de învățământ de înaltă calitate și nediscriminatoriu poate constitui o forță pozitivă pentru pace și poate contribui la prevenirea unor noi conflicte; |
| --- | --- |

S.

întrucât un sistem de învățământ de înaltă calitate și nediscriminatoriu poate constitui o forță pozitivă pentru pace și poate contribui la prevenirea unor noi conflicte;

| T. | întrucât în timpul conflictelor patrimoniul cultural care aparține diferitelor comunități etnice sau religioase este deseori vizat de grupări aflate în opoziție și întrucât distrugerea acestor simboluri ale unei istorii și tradiții comune conduce la perpetuarea urii și a aversiunii între părțile implicate, dând naștere fenomenului cunoscut sub numele damnatio memoriae; |
| --- | --- |

T.

întrucât în timpul conflictelor patrimoniul cultural care aparține diferitelor comunități etnice sau religioase este deseori vizat de grupări aflate în opoziție și întrucât distrugerea acestor simboluri ale unei istorii și tradiții comune conduce la perpetuarea urii și a aversiunii între părțile implicate, dând naștere fenomenului cunoscut sub numele damnatio memoriae;

| 1. | încurajează puternic toți factorii implicați într-un proces postconflict și în special liderii politici să contribuie la reconcilierea națională printr-un dialog constructiv, favorabil incluziunii, deschis și constant, întrucât restabilirea păcii și a stabilității într-o țară înseamnă și eliminarea unui potențial risc pentru o întreagă subregiune; |
| --- | --- |

1.

încurajează puternic toți factorii implicați într-un proces postconflict și în special liderii politici să contribuie la reconcilierea națională printr-un dialog constructiv, favorabil incluziunii, deschis și constant, întrucât restabilirea păcii și a stabilității într-o țară înseamnă și eliminarea unui potențial risc pentru o întreagă subregiune;

| 2. | subliniază importanța parlamentelor naționale în procesul de reconciliere și democratizare, întrucât acestea reflectă diversitatea națională și facilitează dialogul între diferitele comunități; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța parlamentelor naționale în procesul de reconciliere și democratizare, întrucât acestea reflectă diversitatea națională și facilitează dialogul între diferitele comunități;

| 3. | atrage atenția acestor factori asupra importanței consolidării mesajelor de reconciliere, prin intermediul unor demersuri intense de sensibilizare și de informare, astfel încât să se asigure o susținere și o implicare publică semnificativă în activitățile de reconciliere; |
| --- | --- |

3.

atrage atenția acestor factori asupra importanței consolidării mesajelor de reconciliere, prin intermediul unor demersuri intense de sensibilizare și de informare, astfel încât să se asigure o susținere și o implicare publică semnificativă în activitățile de reconciliere;

| 4. | recomandă ca, atunci când sistemul judiciar este depășit, să se constituie mecanisme judiciare și non-judiciare pentru justiția tranzițională, cu participarea tuturor grupurilor, inclusiv a femeilor, a tinerilor și a liderilor comunitari și religioși, acordându-se atenție faptului că astfel de mecanisme nu ar trebui să conducă niciodată la abuzuri sau denaturări ale acțiunilor judiciare globale; |
| --- | --- |

4.

recomandă ca, atunci când sistemul judiciar este depășit, să se constituie mecanisme judiciare și non-judiciare pentru justiția tranzițională, cu participarea tuturor grupurilor, inclusiv a femeilor, a tinerilor și a liderilor comunitari și religioși, acordându-se atenție faptului că astfel de mecanisme nu ar trebui să conducă niciodată la abuzuri sau denaturări ale acțiunilor judiciare globale;

| 5. | subliniază rolul important al comunității internaționale și în special al Curții Penale Internaționale, în combaterea impunității; |
| --- | --- |

5.

subliniază rolul important al comunității internaționale și în special al Curții Penale Internaționale, în combaterea impunității;

| 6. | subliniază necesitatea de a se acorda comisiilor competente în materie de „adevăr și reconciliere” independență completă, resurse suficiente și atribuțiile necesare pentru a-și îndeplini în mod corespunzător mandatul; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea de a se acorda comisiilor competente în materie de „adevăr și reconciliere” independență completă, resurse suficiente și atribuțiile necesare pentru a-și îndeplini în mod corespunzător mandatul;

| 7. | încurajează înființarea în cadrul fiecărui parlament a unui comitet care să abordeze problemele legate de drepturile omului; |
| --- | --- |

7.

încurajează înființarea în cadrul fiecărui parlament a unui comitet care să abordeze problemele legate de drepturile omului;

| 8. | îndeamnă negociatorii de pace să reziste tentației de a include clauze privind amnistia în acorduri cuprinzătoare, fiindcă impunitatea este un factor de facilitare pe termen scurt, însă poate favoriza declanșarea de conflicte; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă negociatorii de pace să reziste tentației de a include clauze privind amnistia în acorduri cuprinzătoare, fiindcă impunitatea este un factor de facilitare pe termen scurt, însă poate favoriza declanșarea de conflicte;

| 9. | evidențiază faptul că trebuie depuse toate eforturile pentru a garanta generarea unor „dividende ale păcii” ca rezultat al proceselor de reconciliere națională și pentru ca acestea să fie în beneficiul întregii societăți, inclusiv al persoanelor celor mai vulnerabile; |
| --- | --- |

9.

evidențiază faptul că trebuie depuse toate eforturile pentru a garanta generarea unor „dividende ale păcii” ca rezultat al proceselor de reconciliere națională și pentru ca acestea să fie în beneficiul întregii societăți, inclusiv al persoanelor celor mai vulnerabile;

| 10. | subliniază în special importanța recunoașterii imposibilității de aplicare a limitărilor statutare în ceea ce privește crimele împotriva omenirii și crimele de război; |
| --- | --- |

10.

subliniază în special importanța recunoașterii imposibilității de aplicare a limitărilor statutare în ceea ce privește crimele împotriva omenirii și crimele de război;

| 11. | scoate în evidență rolul pe care ar trebui să îl joace comunitatea internațională în menținerea unui bun echilibru între nevoia de pace și nevoia de justiție în situațiile postconflict și solicită o facilitare imparțială, însoțită de o asistență tehnică suficientă; |
| --- | --- |

11.

scoate în evidență rolul pe care ar trebui să îl joace comunitatea internațională în menținerea unui bun echilibru între nevoia de pace și nevoia de justiție în situațiile postconflict și solicită o facilitare imparțială, însoțită de o asistență tehnică suficientă;

| 12. | solicită organizațiilor internaționale și regionale, inclusiv Uniunii Europene, să adopte o abordare cuprinzătoare și care să ia în considerarea aspectele legate de egalitatea între femei și bărbați, în sprijinirea procesului de normalizare în statele fragile; arată, cu toate acestea, că fiecare situație este unică și subliniază nevoia de identificare a unor strategii, instrumente și metode pentru crearea unui climat de încredere reciprocă între instituții și populație, precum și între persoane, cu respectarea deplină a diversității; solicită, totodată, crearea de programe educaționale în vederea construirii păcii și de sisteme de protecție socială destinate persoanelor celor mai vulnerabile; |
| --- | --- |

12.

solicită organizațiilor internaționale și regionale, inclusiv Uniunii Europene, să adopte o abordare cuprinzătoare și care să ia în considerarea aspectele legate de egalitatea între femei și bărbați, în sprijinirea procesului de normalizare în statele fragile; arată, cu toate acestea, că fiecare situație este unică și subliniază nevoia de identificare a unor strategii, instrumente și metode pentru crearea unui climat de încredere reciprocă între instituții și populație, precum și între persoane, cu respectarea deplină a diversității; solicită, totodată, crearea de programe educaționale în vederea construirii păcii și de sisteme de protecție socială destinate persoanelor celor mai vulnerabile;

| 13. | subliniază importanța luării de măsuri concrete la nivel local, pentru a promova reconcilierea în sânul societății, în special în rândul tineretului, cu ajutorul unor campanii de informare și al unor proiecte comune care să poată elimina divergențele etnice, religioase și politice care stau la baza conflictelor; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța luării de măsuri concrete la nivel local, pentru a promova reconcilierea în sânul societății, în special în rândul tineretului, cu ajutorul unor campanii de informare și al unor proiecte comune care să poată elimina divergențele etnice, religioase și politice care stau la baza conflictelor;

| 14. | încurajează comunitatea internațională și toți factorii implicați să se asigure că persoanele nevoiașe, în special cele care aparțin părții înfrânte, nu sunt private de ajutor umanitar în cadrul procesului de reconciliere; |
| --- | --- |

14.

încurajează comunitatea internațională și toți factorii implicați să se asigure că persoanele nevoiașe, în special cele care aparțin părții înfrânte, nu sunt private de ajutor umanitar în cadrul procesului de reconciliere;

| 15. | solicită statelor să susțină inițiativele locale de pace și să ia în calcul nevoile femeilor în procesele de reabilitare, reintegrare și reconstrucție postconflict; |
| --- | --- |

15.

solicită statelor să susțină inițiativele locale de pace și să ia în calcul nevoile femeilor în procesele de reabilitare, reintegrare și reconstrucție postconflict;

| 16. | solicită organizațiilor internaționale și în special Fondului Națiunilor Unite pentru Copii (UNICEF) să sprijine guvernele în adoptarea și punerea în aplicare a planurilor de acțiune pentru copiii afectați de conflicte armate; |
| --- | --- |

16.

solicită organizațiilor internaționale și în special Fondului Națiunilor Unite pentru Copii (UNICEF) să sprijine guvernele în adoptarea și punerea în aplicare a planurilor de acțiune pentru copiii afectați de conflicte armate;

| 17. | solicită tuturor statelor să semneze, să ratifice și să pună în aplicare Tratatul privind comerțul cu arme, care va intra în vigoare la 24 decembrie 2014, pentru a se asigura:






  — | că autorizațiile de transfer pot fi eliberate doar pe baza prezentării unui permis sau a unei autorizații specifice; |
| --- | --- | --- |

17.

solicită tuturor statelor să semneze, să ratifice și să pună în aplicare Tratatul privind comerțul cu arme, care va intra în vigoare la 24 decembrie 2014, pentru a se asigura:

—

că autorizațiile de transfer pot fi eliberate doar pe baza prezentării unui permis sau a unei autorizații specifice;

| — | că sunt respectate obligațiile ce decurg din dreptul internațional în vigoare; |
| --- | --- |

—

că sunt respectate obligațiile ce decurg din dreptul internațional în vigoare;

| — | că sunt respectate și puse în aplicare embargourile stabilite de Consiliul de Securitate al ONU; și |
| --- | --- |

—

că sunt respectate și puse în aplicare embargourile stabilite de Consiliul de Securitate al ONU; și

| — | că nu se eliberează permise și autorizații dacă există riscul de comitere a unor încălcări grave ale drepturilor omului sau ale dreptului umanitar internațional și în special dacă există riscul ca aceste arme să ajungă în mâinile unor utilizatori neautorizați, precum teroriștii, mercenarii sau luptătorii de gherilă, punând astfel în pericol securitatea și stabilitatea internă și/sau regională; |
| --- | --- |

—

că nu se eliberează permise și autorizații dacă există riscul de comitere a unor încălcări grave ale drepturilor omului sau ale dreptului umanitar internațional și în special dacă există riscul ca aceste arme să ajungă în mâinile unor utilizatori neautorizați, precum teroriștii, mercenarii sau luptătorii de gherilă, punând astfel în pericol securitatea și stabilitatea internă și/sau regională;

| 18. | solicită statelor să sprijine toate inițiativele și programele al căror scop este acela de a garanta că, în mod curent, femeile victime sunt reintegrate treptat în societate, ca persoane active și influente; |
| --- | --- |

18.

solicită statelor să sprijine toate inițiativele și programele al căror scop este acela de a garanta că, în mod curent, femeile victime sunt reintegrate treptat în societate, ca persoane active și influente;

| 19. | indică rolul esențial pe care l-ar putea juca societatea civilă, ca interfață între autorități și organismele de reconciliere; |
| --- | --- |

19.

indică rolul esențial pe care l-ar putea juca societatea civilă, ca interfață între autorități și organismele de reconciliere;

| 20. | arată importanța unor mijloace de comunicare în masă pluraliste, libere și independente, care să constituie un mijloc esențial de informare cu privire la procesele de reconciliere și de susținere și sprijinire a acestora, contribuind la exercitarea controlului democratic și la asigurarea transparenței proceselor; |
| --- | --- |

20.

arată importanța unor mijloace de comunicare în masă pluraliste, libere și independente, care să constituie un mijloc esențial de informare cu privire la procesele de reconciliere și de susținere și sprijinire a acestora, contribuind la exercitarea controlului democratic și la asigurarea transparenței proceselor;

| 21. | recunoaște că reparațiile pentru infracțiuni și contravenții constituie un aspect important al oricărui proces de reconciliere și, prin urmare, solicită ca bugetele statelor să includă o rubrică în acest scop; |
| --- | --- |

21.

recunoaște că reparațiile pentru infracțiuni și contravenții constituie un aspect important al oricărui proces de reconciliere și, prin urmare, solicită ca bugetele statelor să includă o rubrică în acest scop;

| 22. | subliniază importanța promovării statului de drept și a asigurării justiției pentru toți, inclusiv prin dezvoltarea de instituții eficiente, responsabile și transparente; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța promovării statului de drept și a asigurării justiției pentru toți, inclusiv prin dezvoltarea de instituții eficiente, responsabile și transparente;

| 23. | subliniază importanța protejării și păstrării patrimoniului cultural material și imaterial, în special al aceluia cu semnificații simbolice pentru diferitele comunități etnice și religioase implicate; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța protejării și păstrării patrimoniului cultural material și imaterial, în special al aceluia cu semnificații simbolice pentru diferitele comunități etnice și religioase implicate;

| 24. | recomandă cu tărie consolidarea structurilor și instituțiilor publice, în special în legătură cu sistemul judiciar; solicită autorităților naționale să aloce resursele necesare în acest scop; |
| --- | --- |

24.

recomandă cu tărie consolidarea structurilor și instituțiilor publice, în special în legătură cu sistemul judiciar; solicită autorităților naționale să aloce resursele necesare în acest scop;

| 25. | subliniază faptul că nu există dezvoltare fără pace și stabilitate; salută includerea Obiectivului de dezvoltare durabilă nr. 16 (ODS 16) în documentul final al Grupului de lucru deschis al ONU privind cadrul de dezvoltare globală după 2015, care include promovarea unor societăți pașnice și favorabile incluziunii; solicită țărilor ACP, statelor membre ale UE și comunității internaționale să insiste asupra menținerii Obiectivului de dezvoltare durabilă nr. 16 ca obiectiv de sine stătător în noul cadru și să adopte o abordare bazată pe drepturi, ca nucleu al strategiei de dezvoltare globală; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că nu există dezvoltare fără pace și stabilitate; salută includerea Obiectivului de dezvoltare durabilă nr. 16 (ODS 16) în documentul final al Grupului de lucru deschis al ONU privind cadrul de dezvoltare globală după 2015, care include promovarea unor societăți pașnice și favorabile incluziunii; solicită țărilor ACP, statelor membre ale UE și comunității internaționale să insiste asupra menținerii Obiectivului de dezvoltare durabilă nr. 16 ca obiectiv de sine stătător în noul cadru și să adopte o abordare bazată pe drepturi, ca nucleu al strategiei de dezvoltare globală;

| 26. | constată importanța sprijinirii și respectării independenței și imparțialității sistemului judiciar ca o condiție indispensabilă pentru justiție și corectitudine judiciară, dar și ca instrument democratic de reconciliere; |
| --- | --- |

26.

constată importanța sprijinirii și respectării independenței și imparțialității sistemului judiciar ca o condiție indispensabilă pentru justiție și corectitudine judiciară, dar și ca instrument democratic de reconciliere;

| 27. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție instituțiilor Uniunii Africane și ale Uniunii Europene, Consiliului ACP, organizațiilor de integrare regională ale Grupului ACP și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

27.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție instituțiilor Uniunii Africane și ale Uniunii Europene, Consiliului ACP, organizațiilor de integrare regională ale Grupului ACP și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite.

REZOLUȚIE (2)

referitoare la strategia de dezvoltare a sectorului privat, incluzând inovarea, pentru dezvoltare durabilă

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reuniunea de la Strasbourg (Franța), din perioada 1–3 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

reuniunea de la Strasbourg (Franța), din perioada 1–3 decembrie 2014,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou, la data de 23 iunie 2000 (3) („Acordul de la Cotonou”), astfel cum a fost modificat prima oară la Luxemburg la 25 iunie 2005 (4) și astfel cum a fost modificat a doua oară la Ouagadougou la 22 iunie 2010 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou, la data de 23 iunie 2000 (3) („Acordul de la Cotonou”), astfel cum a fost modificat prima oară la Luxemburg la 25 iunie 2005 (4) și astfel cum a fost modificat a doua oară la Ouagadougou la 22 iunie 2010 (5),

| — | având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, potrivit căruia: „Obiectivul principal al politicii Uniunii în acest domeniu îl reprezintă reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei. Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, potrivit căruia: „Obiectivul principal al politicii Uniunii în acest domeniu îl reprezintă reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei. Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare” (6),

| — | având în vedere „Foaia de parcurs 2014-2017” rezultată în urma celei de a patra reuniuni la nivel înalt UE-Africa, ce a avut loc la Bruxelles în aprilie 2014, și în special punctele 30-32 care subliniază importanța științei, a tehnologiei și a inovării ca principale domenii de cooperare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Foaia de parcurs 2014-2017” rezultată în urma celei de a patra reuniuni la nivel înalt UE-Africa, ce a avut loc la Bruxelles în aprilie 2014, și în special punctele 30-32 care subliniază importanța științei, a tehnologiei și a inovării ca principale domenii de cooperare (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2011 intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” (COM(2011)0637), care subliniază necesitatea sprijinirii de către UE a sectoarelor private locale competitive din țările în curs de dezvoltare și a conceperii de către aceasta de noi modalități de construcție a dialogului cu sectorul privat, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2011 intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” (COM(2011)0637), care subliniază necesitatea sprijinirii de către UE a sectoarelor private locale competitive din țările în curs de dezvoltare și a conceperii de către aceasta de noi modalități de construcție a dialogului cu sectorul privat,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 mai 2014 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Un rol mai puternic pentru sectorul privat în realizarea creșterii durabile și favorabile incluziunii în țările în curs de dezvoltare” (COM(2014)0263) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 mai 2014 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Un rol mai puternic pentru sectorul privat în realizarea creșterii durabile și favorabile incluziunii în țările în curs de dezvoltare” (COM(2014)0263) (8),

| — | având în vedere Cadrul strategic pentru dezvoltarea sectorului privat în țările ACP (ACP/85/004/14) adoptat în aprilie 2014, al cărui scop este acela de a oferi grupului ACP principiile și orientările generale care urmează să stea la baza viitoarelor acțiuni în ceea ce privește dezvoltarea sectorului privat, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic pentru dezvoltarea sectorului privat în țările ACP (ACP/85/004/14) adoptat în aprilie 2014, al cărui scop este acela de a oferi grupului ACP principiile și orientările generale care urmează să stea la baza viitoarelor acțiuni în ceea ce privește dezvoltarea sectorului privat,

| — | având în vedere Cadrul comun de cooperare ACP-UE destinat sprijinului pentru dezvoltarea sectorului privat în țările ACP (ACP-UE 2119/14 – A 7-a decizie a celei de a 99-a sesiuni a Consiliului de miniștri ACP, 16–18 iunie 2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul comun de cooperare ACP-UE destinat sprijinului pentru dezvoltarea sectorului privat în țările ACP (ACP-UE 2119/14 – A 7-a decizie a celei de a 99-a sesiuni a Consiliului de miniștri ACP, 16–18 iunie 2014),

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU, adoptat de Adunarea Generală a ONU la 1 septembrie 2009, privind „Cooperarea între Organizația Națiunilor Unite și toți partenerii implicați, în special sectorul privat” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU, adoptat de Adunarea Generală a ONU la 1 septembrie 2009, privind „Cooperarea între Organizația Națiunilor Unite și toți partenerii implicați, în special sectorul privat” (9),

| — | având în vedere „Strategia pentru colaborarea cu sectorul privat” (iulie 2012), din cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Strategia pentru colaborarea cu sectorul privat” (iulie 2012), din cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (10),

| — | având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000 și, în special, punctul 20, în care este subliniată necesitatea de a „institui parteneriate puternice cu sectorul privat și cu organizațiile societății civile, în vederea dezvoltării și a eradicării sărăciei” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000 și, în special, punctul 20, în care este subliniată necesitatea de a „institui parteneriate puternice cu sectorul privat și cu organizațiile societății civile, în vederea dezvoltării și a eradicării sărăciei” (11),

| — | având în vedere Declarația de la Paris din 2 martie 2005 privind eficacitatea ajutorului și Agenda pentru acțiune de la Accra din 4 septembrie 2008, întrucât cea din urmă se referă la necesitatea de a „prelua conducerea în ceea ce privește coordonarea ajutorului la toate nivelurile împreună cu alte resurse pentru dezvoltare, în dialog cu donatorii, și încurajarea participării societății civile și a sectorului privat” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Paris din 2 martie 2005 privind eficacitatea ajutorului și Agenda pentru acțiune de la Accra din 4 septembrie 2008, întrucât cea din urmă se referă la necesitatea de a „prelua conducerea în ceea ce privește coordonarea ajutorului la toate nivelurile împreună cu alte resurse pentru dezvoltare, în dialog cu donatorii, și încurajarea participării societății civile și a sectorului privat” (12),

| — | având în vedere Parteneriatul de la Busan privind eficacitatea cooperării pentru dezvoltare aprobat la 1 decembrie 2011 și, în special, punctul 32, care se referă la necesitatea de a „recunoaște rolul central al sectorului privat în promovarea inovării, crearea de bunăstare, venituri și locuri de muncă, mobilizarea resurselor naționale și contribuția adusă în acest fel la reducerea sărăciei” (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul de la Busan privind eficacitatea cooperării pentru dezvoltare aprobat la 1 decembrie 2011 și, în special, punctul 32, care se referă la necesitatea de a „recunoaște rolul central al sectorului privat în promovarea inovării, crearea de bunăstare, venituri și locuri de muncă, mobilizarea resurselor naționale și contribuția adusă în acest fel la reducerea sărăciei” (13),

| — | având în vedere raportul Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă pentru Conferința Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă Rio+20 din 20–22 iunie 2012 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă pentru Conferința Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă Rio+20 din 20–22 iunie 2012 (14),

| — | având în vedere Consensul european privind dezvoltarea (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea (15),

| — | având în vedere Strategia Europa 2020 a Uniunii Europene și, în special, obiectivul acesteia de a investi 3 % din PIB în cercetare-dezvoltare (C-D), care atrage atenția asupra necesității ca atât sectorul public, cât și cel privat să investească în C-D și asupra obiectivelor aferente (COM(2010)2020) (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Europa 2020 a Uniunii Europene și, în special, obiectivul acesteia de a investi 3 % din PIB în cercetare-dezvoltare (C-D), care atrage atenția asupra necesității ca atât sectorul public, cât și cel privat să investească în C-D și asupra obiectivelor aferente (COM(2010)2020) (16),

| — | având în vedere Principiile directoare ale ONU cu privire la întreprinderi și drepturi omului (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare ale ONU cu privire la întreprinderi și drepturi omului (17),

| — | având în vedere Declarația de principii tripartită privind întreprinderile multinaționale și politica socială (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de principii tripartită privind întreprinderile multinaționale și politica socială (18),

| — | având în vedere inițiativa „Pactul mondial” („Global Compact”) a Organizației Națiunilor Unite (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa „Pactul mondial” („Global Compact”) a Organizației Națiunilor Unite (19),

| — | având în vedere „Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale: complementarități și contribuții distincte” (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale: complementarități și contribuții distincte” (20),

| — | având în vedere abordarea integrată a Grupului Băncii Mondiale privind dezvoltarea sectorului privat în țările care fac parte din IDA (International Development Association – Asociația Internațională pentru Dezvoltare) (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere abordarea integrată a Grupului Băncii Mondiale privind dezvoltarea sectorului privat în țările care fac parte din IDA (International Development Association – Asociația Internațională pentru Dezvoltare) (21),

| — | având în vedere Strategia de dezvoltare a sectorului privat 2013-2017 a Grupului Băncii Africane pentru Dezvoltare („Sprijinirea transformării sectorului privat în Africa”) (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia de dezvoltare a sectorului privat 2013-2017 a Grupului Băncii Africane pentru Dezvoltare („Sprijinirea transformării sectorului privat în Africa”) (22),

| — | având în vedere Strategia de dezvoltare a sectorului privat a Comunității Est-Africane (30 iulie 2006) (23) și strategia sa de dezvoltare ulterioară pentru perioada cuprinsă între 2011-2012 și 2015-2016 (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia de dezvoltare a sectorului privat a Comunității Est-Africane (30 iulie 2006) (23) și strategia sa de dezvoltare ulterioară pentru perioada cuprinsă între 2011-2012 și 2015-2016 (24),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului UE privind rolul sectorului privat în dezvoltare (reuniunea Consiliului Afaceri Externe, Luxemburg, 23 iunie 2014) (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului UE privind rolul sectorului privat în dezvoltare (reuniunea Consiliului Afaceri Externe, Luxemburg, 23 iunie 2014) (25),

| — | având în vedere Grupul de lucru deschis al Adunării Generale a ONU privind obiectivele de dezvoltare durabilă și propunerile sale referitoare la obiectivele de dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Grupul de lucru deschis al Adunării Generale a ONU privind obiectivele de dezvoltare durabilă și propunerile sale referitoare la obiectivele de dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/101.700/14/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/101.700/14/fin.),

| A. | întrucât există o largă recunoaștere a faptului că sectorul privat constituie motorul principal al creșterii economice, al creării de locuri de muncă, al furnizării de bunuri și servicii, comerț și inovare, având un rol crucial în promovarea mai multor soluții de dezvoltare sustenabilă, pentru a contribui la stabilitatea socială, economică și de mediu; |
| --- | --- |

A.

întrucât există o largă recunoaștere a faptului că sectorul privat constituie motorul principal al creșterii economice, al creării de locuri de muncă, al furnizării de bunuri și servicii, comerț și inovare, având un rol crucial în promovarea mai multor soluții de dezvoltare sustenabilă, pentru a contribui la stabilitatea socială, economică și de mediu;

| B. | întrucât comunitatea internațională de dezvoltare, în ansamblu, acordă o atenție tot mai mare rolului sectorului privat în stimularea dezvoltării și subliniază tot mai mult importanța unui mediu juridic și de reglementare viabil și stabil pentru creșterea sectorului privat, în vederea consolidării reciproce a rezultatelor în materie de dezvoltare și afaceri; |
| --- | --- |

B.

întrucât comunitatea internațională de dezvoltare, în ansamblu, acordă o atenție tot mai mare rolului sectorului privat în stimularea dezvoltării și subliniază tot mai mult importanța unui mediu juridic și de reglementare viabil și stabil pentru creșterea sectorului privat, în vederea consolidării reciproce a rezultatelor în materie de dezvoltare și afaceri;

| C. | întrucât sectorul privat în țările ACP se confruntă cu provocări ce includ: infrastructura insuficientă (în special în domeniile energetic și al transporturilor); lipsa de acces la finanțare, inclusiv microcreditele și capitalul inițial, sau la educație și dezvoltarea aptitudinilor personale; reglementarea guvernamentală inadecvată; politici restrictive; și un larg sector informal; |
| --- | --- |

C.

întrucât sectorul privat în țările ACP se confruntă cu provocări ce includ: infrastructura insuficientă (în special în domeniile energetic și al transporturilor); lipsa de acces la finanțare, inclusiv microcreditele și capitalul inițial, sau la educație și dezvoltarea aptitudinilor personale; reglementarea guvernamentală inadecvată; politici restrictive; și un larg sector informal;

| D. | întrucât în țările ACP sectorul privat poate încuraja investițiile în soluții cu emisii reduse de carbon, concepute pentru a asigura o utilizare eficientă a resurselor, în perspectiva unei tranziții către o economie verde care să ofere tuturor o șansă; |
| --- | --- |

D.

întrucât în țările ACP sectorul privat poate încuraja investițiile în soluții cu emisii reduse de carbon, concepute pentru a asigura o utilizare eficientă a resurselor, în perspectiva unei tranziții către o economie verde care să ofere tuturor o șansă;

| E. | întrucât sectorul privat, inclusiv microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii (MIMM), este considerat a fi indispensabil pentru crearea de locuri de muncă, în special în țările cel mai puțin dezvoltate și pentru generarea veniturilor publice, stimularea veniturilor, a bunurilor și a serviciilor, promovarea inovării și furnizarea de stimulente pentru tranziția de la economia informală la cea formală; |
| --- | --- |

E.

întrucât sectorul privat, inclusiv microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii (MIMM), este considerat a fi indispensabil pentru crearea de locuri de muncă, în special în țările cel mai puțin dezvoltate și pentru generarea veniturilor publice, stimularea veniturilor, a bunurilor și a serviciilor, promovarea inovării și furnizarea de stimulente pentru tranziția de la economia informală la cea formală;

| F. | întrucât trebuie să se profite de potențialul sectorului privat în calitate de asociat financiar, agent de execuție, consilier sau intermediar pentru îmbunătățirea eficacității politicii industriale a statelor; |
| --- | --- |

F.

întrucât trebuie să se profite de potențialul sectorului privat în calitate de asociat financiar, agent de execuție, consilier sau intermediar pentru îmbunătățirea eficacității politicii industriale a statelor;

| G. | întrucât sprijinul pentru sectorul privat ar trebui să se concentreze pe domeniile în care impactul asupra reducerii sărăciei este cel mai ridicat, fără a crea presiuni suplimentare asupra mediului, prin intermediul unor angajamente selective, inovatoare și bine elaborate ale sectorului privat, inclusiv parteneriatele public-privat; |
| --- | --- |

G.

întrucât sprijinul pentru sectorul privat ar trebui să se concentreze pe domeniile în care impactul asupra reducerii sărăciei este cel mai ridicat, fără a crea presiuni suplimentare asupra mediului, prin intermediul unor angajamente selective, inovatoare și bine elaborate ale sectorului privat, inclusiv parteneriatele public-privat;

| H. | întrucât colaborarea dintre actorii din sectorul privat inter/transnaționali și regionali/locali a fost recunoscută într-o măsură tot mai mare drept un instrument eficient de sprijinire a dezvoltării sectorului privat și de consolidare a responsabilității sociale a întreprinderilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât colaborarea dintre actorii din sectorul privat inter/transnaționali și regionali/locali a fost recunoscută într-o măsură tot mai mare drept un instrument eficient de sprijinire a dezvoltării sectorului privat și de consolidare a responsabilității sociale a întreprinderilor;

| I. | întrucât este necesar să se pună un accent deosebit pe antreprenoriatul femeilor și al tinerilor și pe ocuparea forței de muncă în rândul acestora, precum și pe accesul lor la resurse, educație, formare și la piețele locale/regionale; |
| --- | --- |

I.

întrucât este necesar să se pună un accent deosebit pe antreprenoriatul femeilor și al tinerilor și pe ocuparea forței de muncă în rândul acestora, precum și pe accesul lor la resurse, educație, formare și la piețele locale/regionale;

| J. | întrucât Pactul mondial reprezintă o inițiativă cu caracter deschis și voluntar de simț civic a întreprinderilor, care implică un spectru larg de participanți reprezentând mai multe părți interesate din toată lumea și care solicită întreprinderilor să își asume, să sprijine și să pună în aplicare, în cadrul sferei lor de influență, un set de principii de bază în domenii precum drepturile omului, standardele de muncă, mediu și combaterea corupției; |
| --- | --- |

J.

întrucât Pactul mondial reprezintă o inițiativă cu caracter deschis și voluntar de simț civic a întreprinderilor, care implică un spectru larg de participanți reprezentând mai multe părți interesate din toată lumea și care solicită întreprinderilor să își asume, să sprijine și să pună în aplicare, în cadrul sferei lor de influență, un set de principii de bază în domenii precum drepturile omului, standardele de muncă, mediu și combaterea corupției;

| K. | întrucât, potrivit Băncii Africane pentru Dezvoltare, sectorul privat generează deja două treimi din investițiile din Africa, trei pătrimi din producția sa economică și nouă zecimi din ocuparea forței de muncă, formală și informală, |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit Băncii Africane pentru Dezvoltare, sectorul privat generează deja două treimi din investițiile din Africa, trei pătrimi din producția sa economică și nouă zecimi din ocuparea forței de muncă, formală și informală,

| 1. | subliniază importanța unei colaborări efective și a unui parteneriat consolidat public-privat, precum și a dialogului între autoritățile naționale și locale și sectorul privat, în lumina responsabilității lor comune în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare și a unei creșteri favorabile incluziunii în țările ACP; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța unei colaborări efective și a unui parteneriat consolidat public-privat, precum și a dialogului între autoritățile naționale și locale și sectorul privat, în lumina responsabilității lor comune în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare și a unei creșteri favorabile incluziunii în țările ACP;

| 2. | subliniază faptul că în contextul actual al schimbărilor economice la nivel mondial și al luptei pentru afirmare pe plan economic, dezvoltarea sectorului privat în țările ACP este esențială pentru a contribui la ridicarea economiei țărilor ACP, precum și pentru a îmbunătăți nivelul de trai al populației; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că în contextul actual al schimbărilor economice la nivel mondial și al luptei pentru afirmare pe plan economic, dezvoltarea sectorului privat în țările ACP este esențială pentru a contribui la ridicarea economiei țărilor ACP, precum și pentru a îmbunătăți nivelul de trai al populației;

| 3. | subliniază faptul că pacea și stabilitatea sunt condiții prealabile esențiale pentru prosperitate și creștere economică; în această privință, insistă ca obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 16. care include promovarea unor societăți pașnice și incluzive, precum și accesul la justiție pentru toți și edificarea la toate nivelurile a unor instituții eficiente, responsabile și favorabile incluziunii, propus în documentul final al Grupului de lucru deschis al ONU, să rămână un obiectiv de sine stătător în Cadrul de dezvoltare mondială pentru perioada de după 2015; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că pacea și stabilitatea sunt condiții prealabile esențiale pentru prosperitate și creștere economică; în această privință, insistă ca obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 16. care include promovarea unor societăți pașnice și incluzive, precum și accesul la justiție pentru toți și edificarea la toate nivelurile a unor instituții eficiente, responsabile și favorabile incluziunii, propus în documentul final al Grupului de lucru deschis al ONU, să rămână un obiectiv de sine stătător în Cadrul de dezvoltare mondială pentru perioada de după 2015;

| 4. | încurajează participarea sectorului privat și, în special, a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii locale la implementarea politicilor și a strategiilor de dezvoltare cu scopul de a promova creșterea sustenabilă, crearea de locuri de muncă și reducerea sărăciei; |
| --- | --- |

4.

încurajează participarea sectorului privat și, în special, a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii locale la implementarea politicilor și a strategiilor de dezvoltare cu scopul de a promova creșterea sustenabilă, crearea de locuri de muncă și reducerea sărăciei;

| 5. | consideră că creșterea economică presupune existența unui mediu de afaceri propice, bazat pe piloni precum un cadru de reglementare clar, stabil și transparent, securitate juridică, respectarea statului de drept, accesul la finanțare, inexistența sarcinilor birocratice inutile, dezvoltarea infrastructurilor sau promovarea spiritului antreprenorial. Acest mediu favorizează un sector privat (local) competitiv și inovator, incluzând MIMM-urile, pregătit pentru a fructifica oportunitățile oferite de piețele integrate la nivel mondial și regional și de sectoarele bancar și financiar; |
| --- | --- |

5.

consideră că creșterea economică presupune existența unui mediu de afaceri propice, bazat pe piloni precum un cadru de reglementare clar, stabil și transparent, securitate juridică, respectarea statului de drept, accesul la finanțare, inexistența sarcinilor birocratice inutile, dezvoltarea infrastructurilor sau promovarea spiritului antreprenorial. Acest mediu favorizează un sector privat (local) competitiv și inovator, incluzând MIMM-urile, pregătit pentru a fructifica oportunitățile oferite de piețele integrate la nivel mondial și regional și de sectoarele bancar și financiar;

| 6. | subliniază importanța inovării în contextul realităților economice actuale și încurajează sprijinirea întreprinderilor care investesc în soluții de pionierat sau care oferă asemenea soluții altora, aceștia fiind factori motivanți decisivi pentru a acționa în sectorul privat; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța inovării în contextul realităților economice actuale și încurajează sprijinirea întreprinderilor care investesc în soluții de pionierat sau care oferă asemenea soluții altora, aceștia fiind factori motivanți decisivi pentru a acționa în sectorul privat;

| 7. | subliniază necesitatea cooperării internaționale și a unor măsuri eficace pentru a elimina evaziunea fiscală în țările ACP; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea cooperării internaționale și a unor măsuri eficace pentru a elimina evaziunea fiscală în țările ACP;

| 8. | consideră că viitoarea creștere economică în țările ACP și calea către dezvoltarea sustenabilă sunt strâns legate de dezvoltarea unui sector privat local care să contribuie la diversificarea economiilor locale și la crearea de locuri de muncă decente, precum și la consolidarea capacității statelor de a institui un cadru eficient pentru a face față numeroaselor provocări cu care se confruntă aceste țări, cum ar fi infrastructura deficitară, reglementarea insuficientă, gestionarea nesustenabilă a resurselor (în domenii-cheie, cum ar fi industriile extractive, silvicultură și pescuit) și lipsa majoră de personal calificat; |
| --- | --- |

8.

consideră că viitoarea creștere economică în țările ACP și calea către dezvoltarea sustenabilă sunt strâns legate de dezvoltarea unui sector privat local care să contribuie la diversificarea economiilor locale și la crearea de locuri de muncă decente, precum și la consolidarea capacității statelor de a institui un cadru eficient pentru a face față numeroaselor provocări cu care se confruntă aceste țări, cum ar fi infrastructura deficitară, reglementarea insuficientă, gestionarea nesustenabilă a resurselor (în domenii-cheie, cum ar fi industriile extractive, silvicultură și pescuit) și lipsa majoră de personal calificat;

| 9. | subliniază necesitatea unei dezvoltări constante a infrastructurii, atât în sectorul transporturilor, cât și în cel al energiei, fără de care activitatea sectorului privat este îngreunată sau chiar imposibilă, în anumite sectoare ale economiei; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea unei dezvoltări constante a infrastructurii, atât în sectorul transporturilor, cât și în cel al energiei, fără de care activitatea sectorului privat este îngreunată sau chiar imposibilă, în anumite sectoare ale economiei;

| 10. | subliniază faptul că sectorul privat are nevoie de un mediu propice activității economice, care să permită întreprinderilor să acționeze de o manieră eficientă, precum și de instituții și politici specifice care să promoveze dezvoltarea. Pentru a crea un astfel de mediu atractiv, țările ACP ar trebui să asigure stabilitate macroeconomică, să construiască un sistem financiar eficient, să promoveze și să asigure un mediu concurențial, stabilitate politică și socială, precum și dezvoltarea de capital uman, acordând atenție maximă educației și pregătirii profesionale |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că sectorul privat are nevoie de un mediu propice activității economice, care să permită întreprinderilor să acționeze de o manieră eficientă, precum și de instituții și politici specifice care să promoveze dezvoltarea. Pentru a crea un astfel de mediu atractiv, țările ACP ar trebui să asigure stabilitate macroeconomică, să construiască un sistem financiar eficient, să promoveze și să asigure un mediu concurențial, stabilitate politică și socială, precum și dezvoltarea de capital uman, acordând atenție maximă educației și pregătirii profesionale

| 11. | subliniază că este necesar să se consolideze instituțiile și guvernanța, pentru a sprijini participarea tot mai mare a sectorului privat la economia formală și pentru a favoriza tranziția de la economia informală la economia formală, precum și necesitatea de a introduce politici favorabile dezvoltării sectorului privat local și al economiei sociale, în vederea furnizării de servicii de bază, precum și a sprijinirii mobilizării de resurse naționale și de dezvoltare a infrastructurilor; |
| --- | --- |

11.

subliniază că este necesar să se consolideze instituțiile și guvernanța, pentru a sprijini participarea tot mai mare a sectorului privat la economia formală și pentru a favoriza tranziția de la economia informală la economia formală, precum și necesitatea de a introduce politici favorabile dezvoltării sectorului privat local și al economiei sociale, în vederea furnizării de servicii de bază, precum și a sprijinirii mobilizării de resurse naționale și de dezvoltare a infrastructurilor;

| 12. | solicită sectorului privat și autorităților publice să pună în aplicare un program Europa-Africa ambițios, care să aibă la bază o politică de creștere economică comună, aptă să contribuie la securitatea energetică și la asigurarea accesului universal la energie; |
| --- | --- |

12.

solicită sectorului privat și autorităților publice să pună în aplicare un program Europa-Africa ambițios, care să aibă la bază o politică de creștere economică comună, aptă să contribuie la securitatea energetică și la asigurarea accesului universal la energie;

| 13. | încurajează angajamentul și colaborarea din partea sectorului privat la nivel european, internațional și local, în vederea dezvoltării prin crearea de alianțe și acțiuni comune, pentru a mobiliza activitățile sectorului privat la nivel local, inclusiv sprijinirea înființării de întreprinderi prin intermediul stimulentelor fiscale, al accesului la finanțare și al mecanismelor de partajare a riscului; |
| --- | --- |

13.

încurajează angajamentul și colaborarea din partea sectorului privat la nivel european, internațional și local, în vederea dezvoltării prin crearea de alianțe și acțiuni comune, pentru a mobiliza activitățile sectorului privat la nivel local, inclusiv sprijinirea înființării de întreprinderi prin intermediul stimulentelor fiscale, al accesului la finanțare și al mecanismelor de partajare a riscului;

| 14. | subliniază că o consolidare a capacităților și a know-how-ului este esențială pentru un sector privat puternic și inovator și că acest lucru nu poate fi realizat în lipsa unui acces universal la educație, formare profesională, dezvoltarea de competențe antreprenoriale și oportunități de mobilitate sporită pentru specialiști și elevi la nivel global; încurajează programele de mobilitate pentru studenți, inclusiv cele dintre școlile și universitățile din țările ACP; subliniază potențialul schimbului de bune practici între UE și țările ACP, în special pe baza experienței europene a programelor Erasmus și Erasmus Plus; |
| --- | --- |

14.

subliniază că o consolidare a capacităților și a know-how-ului este esențială pentru un sector privat puternic și inovator și că acest lucru nu poate fi realizat în lipsa unui acces universal la educație, formare profesională, dezvoltarea de competențe antreprenoriale și oportunități de mobilitate sporită pentru specialiști și elevi la nivel global; încurajează programele de mobilitate pentru studenți, inclusiv cele dintre școlile și universitățile din țările ACP; subliniază potențialul schimbului de bune practici între UE și țările ACP, în special pe baza experienței europene a programelor Erasmus și Erasmus Plus;

| 15. | subliniază necesitatea ca părțile interesate din ACP să fie strâns implicate în programele și proiectele implementate în cadrul FED, pentru ca acestea să le asimileze; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea ca părțile interesate din ACP să fie strâns implicate în programele și proiectele implementate în cadrul FED, pentru ca acestea să le asimileze;

| 16. | subliniază importanța complementarității diferitelor niveluri de acțiune (programe indicative naționale, programe indicative regionale și fonduri ale ACP etc.) pentru a permite crearea unei valori adăugate la fiecare nivel sub aspectul dezvoltării sectorului privat în țările ACP; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța complementarității diferitelor niveluri de acțiune (programe indicative naționale, programe indicative regionale și fonduri ale ACP etc.) pentru a permite crearea unei valori adăugate la fiecare nivel sub aspectul dezvoltării sectorului privat în țările ACP;

| 17. | încurajează sectorul privat să utilizeze de o manieră strategică subvențiile de sprijinire a investițiilor în infrastructură și a accesului la credite printr-o mai bună colaborare, îndeosebi din partea IMM-urilor, cu băncile comerciale internaționale în măsură să favorizeze spiritul întreprinzător în rândul tinerilor și al femeilor și crearea de locuri de muncă decente; |
| --- | --- |

17.

încurajează sectorul privat să utilizeze de o manieră strategică subvențiile de sprijinire a investițiilor în infrastructură și a accesului la credite printr-o mai bună colaborare, îndeosebi din partea IMM-urilor, cu băncile comerciale internaționale în măsură să favorizeze spiritul întreprinzător în rândul tinerilor și al femeilor și crearea de locuri de muncă decente;

| 18. | subliniază necesitatea asigurării unei mai bune coordonări în domeniul colaborării dintre sectorul privat și cel public și a unei abordări mai coerente și integrate, cu reglementări eficiente, între țările ACP și statele membre ale UE, în ceea ce privește colaborarea cu sectorul privat, precum și a dezvoltării unor practici profesionale responsabile din punct de vedere social, fiscal, bugetar și al mediului înconjurător, în scopul combaterii sărăciei și inegalității; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea asigurării unei mai bune coordonări în domeniul colaborării dintre sectorul privat și cel public și a unei abordări mai coerente și integrate, cu reglementări eficiente, între țările ACP și statele membre ale UE, în ceea ce privește colaborarea cu sectorul privat, precum și a dezvoltării unor practici profesionale responsabile din punct de vedere social, fiscal, bugetar și al mediului înconjurător, în scopul combaterii sărăciei și inegalității;

| 19. | subliniază importanța programelor indicative naționale, care au la bază politici și strategiile proprii ale guvernelor și care sunt adaptate situațiilor și nevoilor specifice din fiecare țară; subliniază necesitatea de a consolida eficacitatea operațională și impactul sectorului privat în cadrul proceselor de implementare; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța programelor indicative naționale, care au la bază politici și strategiile proprii ale guvernelor și care sunt adaptate situațiilor și nevoilor specifice din fiecare țară; subliniază necesitatea de a consolida eficacitatea operațională și impactul sectorului privat în cadrul proceselor de implementare;

| 20. | invită Uniunea și statele sale membre să transfere țărilor din ACP tehnologiile care să le permită să lupte în mod mai eficient împotriva încălzirii climatice; |
| --- | --- |

20.

invită Uniunea și statele sale membre să transfere țărilor din ACP tehnologiile care să le permită să lupte în mod mai eficient împotriva încălzirii climatice;

| 21. | subliniază importanța cooperării între țările ACP pentru sprijinirea dezvoltării sectorului privat în aceste țări în cadrul celui de-al 11-lea FED, precum și necesitatea ca acestea să fie mai bine informate cu privire la programele, instrumentele și mecanismele existente pentru sprijinirea dezvoltării sectorului privat în cadrul Acordului de la Cotonou; |
| --- | --- |

21.

subliniază importanța cooperării între țările ACP pentru sprijinirea dezvoltării sectorului privat în aceste țări în cadrul celui de-al 11-lea FED, precum și necesitatea ca acestea să fie mai bine informate cu privire la programele, instrumentele și mecanismele existente pentru sprijinirea dezvoltării sectorului privat în cadrul Acordului de la Cotonou;

| 22. | insistă asupra importanței existenței și consolidării mecanismelor de monitorizare a implementării ajutoarelor pentru dezvoltare în vederea exploatării la maximum a rolului de sprijin al instrumentelor și al mecanismelor existente destinate dezvoltării sectorului privat; |
| --- | --- |

22.

insistă asupra importanței existenței și consolidării mecanismelor de monitorizare a implementării ajutoarelor pentru dezvoltare în vederea exploatării la maximum a rolului de sprijin al instrumentelor și al mecanismelor existente destinate dezvoltării sectorului privat;

| 23. | consideră indispensabilă o mai bună colaborare între microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii din țările ACP și cele europene prin intermediul unor programe de sprijin public specializate, precum cele asigurate de Rețeaua întreprinderilor europene, ceea ce poate servi drept model pentru încurajarea cooperării între IMM-uri și înglobarea entităților locale în lanțurile de aprovizionare europene, mai ales în agricultură, facilitând astfel transferul de tehnologie și know-how; |
| --- | --- |

23.

consideră indispensabilă o mai bună colaborare între microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii din țările ACP și cele europene prin intermediul unor programe de sprijin public specializate, precum cele asigurate de Rețeaua întreprinderilor europene, ceea ce poate servi drept model pentru încurajarea cooperării între IMM-uri și înglobarea entităților locale în lanțurile de aprovizionare europene, mai ales în agricultură, facilitând astfel transferul de tehnologie și know-how;

| 24. | subliniază rolul Băncii Europene de Investiții în sprijinirea dezvoltării sectorului privat în țările ACP în cadrul Facilității de investiții; |
| --- | --- |

24.

subliniază rolul Băncii Europene de Investiții în sprijinirea dezvoltării sectorului privat în țările ACP în cadrul Facilității de investiții;

| 25. | dorește ca viitoarea taxă europeană pe tranzacțiile financiare să aloce o parte importantă a veniturilor obținute ajutorului acordat țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

25.

dorește ca viitoarea taxă europeană pe tranzacțiile financiare să aloce o parte importantă a veniturilor obținute ajutorului acordat țărilor în curs de dezvoltare;

| 26. | subliniază faptul că Africa Subsahariană merită o atenție deosebită în ceea ce privește combinația de împrumuturi și donații și sprijină crearea unei facilități multisectoriale care să poată finanța proiecte pe scară națională în Africa Subsahariană, în special proiecte în materie de acces la finanțarea întreprinderilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

26.

subliniază faptul că Africa Subsahariană merită o atenție deosebită în ceea ce privește combinația de împrumuturi și donații și sprijină crearea unei facilități multisectoriale care să poată finanța proiecte pe scară națională în Africa Subsahariană, în special proiecte în materie de acces la finanțarea întreprinderilor mici și mijlocii;

| 27. | subliniază că soluțiile optime vor fi diferite în rândul țărilor ACP, dată fiind prezența în grade diferite a capacității instituționale, a transparenței, a responsabilității necesare, precum și a unui mediu de afaceri favorabil; cu toate acestea, încurajează schimbul de bune practici, în special între țările ACP, precum și promovarea poveștilor de succes; |
| --- | --- |

27.

subliniază că soluțiile optime vor fi diferite în rândul țărilor ACP, dată fiind prezența în grade diferite a capacității instituționale, a transparenței, a responsabilității necesare, precum și a unui mediu de afaceri favorabil; cu toate acestea, încurajează schimbul de bune practici, în special între țările ACP, precum și promovarea poveștilor de succes;

| 28. | consideră că, pentru a favoriza un context de creștere economică și socială favorabil dezvoltării, trebuie să se garanteze adoptarea de acte normative sensibile la problematica de gen, sporind posibilitățile femeilor de a participa la viața profesională nu numai prin reforme juridice pentru accesul la credite, dar și prin programe de formare specifice care să poată transforma progresele înregistrate în țările ACP în domeniul educației în reale oportunități economice; |
| --- | --- |

28.

consideră că, pentru a favoriza un context de creștere economică și socială favorabil dezvoltării, trebuie să se garanteze adoptarea de acte normative sensibile la problematica de gen, sporind posibilitățile femeilor de a participa la viața profesională nu numai prin reforme juridice pentru accesul la credite, dar și prin programe de formare specifice care să poată transforma progresele înregistrate în țările ACP în domeniul educației în reale oportunități economice;

| 29. | solicită implementarea angajamentelor de la Busan cu privire la coerența politicilor în favoarea dezvoltării și angajamentul sectorului privat pentru dezvoltare, precum și a celor convenite în Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului și în Agenda pentru acțiune de la Accra; subliniază necesitatea de a se ține cont de rolul sectorului privat în conceperea și implementarea unui cadru global după 2015; |
| --- | --- |

29.

solicită implementarea angajamentelor de la Busan cu privire la coerența politicilor în favoarea dezvoltării și angajamentul sectorului privat pentru dezvoltare, precum și a celor convenite în Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului și în Agenda pentru acțiune de la Accra; subliniază necesitatea de a se ține cont de rolul sectorului privat în conceperea și implementarea unui cadru global după 2015;

| 30. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor naționale și regionale și organizațiilor regionale ACP. |
| --- | --- |

30.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor naționale și regionale și organizațiilor regionale ACP.

REZOLUȚIE (26)

referitoare la consecințele sociale și economice ale malnutriției în țările ACP

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reuniunea de la Strasbourg (Franța), din perioada 1–3 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

reuniunea de la Strasbourg (Franța), din perioada 1–3 decembrie 2014,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere acordul de parteneriat dintre ACP și Comunitatea Europeană („Acordul de la Cotonou”), în special articolul 25 alineatul (1) litera (b) privind îmbunătățirea sistemelor de nutriție și eliminarea foametei și a malnutriției, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul de parteneriat dintre ACP și Comunitatea Europeană („Acordul de la Cotonou”), în special articolul 25 alineatul (1) litera (b) privind îmbunătățirea sistemelor de nutriție și eliminarea foametei și a malnutriției,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2004 referitoare la ajutoarele alimentare și la securitatea alimentară (ACP-EU 3692/04fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2004 referitoare la ajutoarele alimentare și la securitatea alimentară (ACP-EU 3692/04fin.),

| — | având în vedere planul cuprinzător de implementare al Organizației Mondiale a Sănătății pe 13 ani, referitor la nutriția mamelor, a bebelușilor și a copiilor mici (2012-2025) |
| --- | --- |

—

având în vedere planul cuprinzător de implementare al Organizației Mondiale a Sănătății pe 13 ani, referitor la nutriția mamelor, a bebelușilor și a copiilor mici (2012-2025)

| — | având în vedere Strategia africană regională privind nutriția (2005-2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia africană regională privind nutriția (2005-2015),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 martie 2013 către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consolidarea nutriției mamei și a copilului în cadrul asistenței externe: un cadru de politică al UE” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 martie 2013 către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consolidarea nutriției mamei și a copilului în cadrul asistenței externe: un cadru de politică al UE” (COM(2013)0141),

| — | având în vedere apelul lansat de parlamentari europeni și africani la 8 iunie 2013 în vederea intensificării acțiunilor împotriva malnutriției infantile, |
| --- | --- |

—

având în vedere apelul lansat de parlamentari europeni și africani la 8 iunie 2013 în vederea intensificării acțiunilor împotriva malnutriției infantile,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/101.717/14/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/101.717/14/fin.),

| A. | întrucât malnutriția cuprinde atât supranutriție, cât și subnutriție și are consecințe negative directe în ceea ce privește eventuale boli și handicapuri, dezvoltarea creierului, performanțele școlare, perspectivele de angajare și potențialul de a-și câștiga existența pentru indivizi și comunități; |
| --- | --- |

A.

întrucât malnutriția cuprinde atât supranutriție, cât și subnutriție și are consecințe negative directe în ceea ce privește eventuale boli și handicapuri, dezvoltarea creierului, performanțele școlare, perspectivele de angajare și potențialul de a-și câștiga existența pentru indivizi și comunități;

| B. | întrucât, potrivit FAO, aproximativ 2 miliarde de persoane nu consumă suficienți micronutrienți, precum vitamine și minerale, ceea ce poate conduce la malnutriție; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit FAO, aproximativ 2 miliarde de persoane nu consumă suficienți micronutrienți, precum vitamine și minerale, ceea ce poate conduce la malnutriție;

| C. | întrucât malnutriția este influențată de o suită de factori fundamentali care țin de sărăcie, lipsa securității alimentare, calitatea deficitară a serviciilor medicale, salubritate și furnizarea apei, acestea la rândul lor datorându-se insuficienței resurselor naturale, guvernării defectuoase, conflictelor, schimbărilor climatice, creșterii demografice, subvențiilor pentru exporturi care afectează piețele locale, prețurilor ridicate și volatile ale alimentelor și investițiilor prea mici în fermele familiale care produc alimente pentru consumul local și întrucât în special populația africană din regiunea Sahel este amenințată de secetă, de deșertificare, de absența unor servicii minime de educație și sănătate, de izolare și de mijloace de comunicație deficitare; |
| --- | --- |

C.

întrucât malnutriția este influențată de o suită de factori fundamentali care țin de sărăcie, lipsa securității alimentare, calitatea deficitară a serviciilor medicale, salubritate și furnizarea apei, acestea la rândul lor datorându-se insuficienței resurselor naturale, guvernării defectuoase, conflictelor, schimbărilor climatice, creșterii demografice, subvențiilor pentru exporturi care afectează piețele locale, prețurilor ridicate și volatile ale alimentelor și investițiilor prea mici în fermele familiale care produc alimente pentru consumul local și întrucât în special populația africană din regiunea Sahel este amenințată de secetă, de deșertificare, de absența unor servicii minime de educație și sănătate, de izolare și de mijloace de comunicație deficitare;

| D. | întrucât malnutriția nu conduce numai la subnutriție, ci și la obezitate, ambele afectând în mod negativ sănătatea și dezvoltarea; întrucât în țările din Africa Subsahariană problema cea mai importantă este subnutriția datorată insuficienței alimentelor, în timp ce în alte regiuni din ACP alimentația nesănătoasă datorată sărăciei poate conduce la obezitate, concomitent cu subnutriția; |
| --- | --- |

D.

întrucât malnutriția nu conduce numai la subnutriție, ci și la obezitate, ambele afectând în mod negativ sănătatea și dezvoltarea; întrucât în țările din Africa Subsahariană problema cea mai importantă este subnutriția datorată insuficienței alimentelor, în timp ce în alte regiuni din ACP alimentația nesănătoasă datorată sărăciei poate conduce la obezitate, concomitent cu subnutriția;

| E. | întrucât grupurile sociale cele mai marginalizate, precum femeile, copiii, persoanele în vârstă și persoanele cu handicap, sunt cele mai expuse malnutriției și consecințelor sale negative; |
| --- | --- |

E.

întrucât grupurile sociale cele mai marginalizate, precum femeile, copiii, persoanele în vârstă și persoanele cu handicap, sunt cele mai expuse malnutriției și consecințelor sale negative;

| F. | întrucât cauzele și consecințele malnutriției sunt variate și, prin urmare, necesită abordări multisectoriale și favorabile incluziunii, care, pe termen scurt și lung, trebuie să fie integrate în strategii mai ample pentru garantarea dreptului la alimente (disponibilitate, accesibilitate și adecvare), în vederea intensificării intervențiilor directe în materie de nutriție, canalizate asupra femeilor însărcinate și copiilor sub doi ani și care să extindă politicile de dezvoltare cu luarea în considerare a aspectelor legate de nutriție; întrucât femeile joacă un rol semnificativ în îmbunătățirea alimentației familiilor și, deci, a copiilor, atunci când nivelul veniturilor crește; cu toate acestea, femeile reprezintă un grup deosebit de vulnerabil, în cadrul căruia subnutriția constantă conduce la probleme de subponderalitate și deficiențe nutriționale, care se transmit din generație în generație; |
| --- | --- |

F.

întrucât cauzele și consecințele malnutriției sunt variate și, prin urmare, necesită abordări multisectoriale și favorabile incluziunii, care, pe termen scurt și lung, trebuie să fie integrate în strategii mai ample pentru garantarea dreptului la alimente (disponibilitate, accesibilitate și adecvare), în vederea intensificării intervențiilor directe în materie de nutriție, canalizate asupra femeilor însărcinate și copiilor sub doi ani și care să extindă politicile de dezvoltare cu luarea în considerare a aspectelor legate de nutriție; întrucât femeile joacă un rol semnificativ în îmbunătățirea alimentației familiilor și, deci, a copiilor, atunci când nivelul veniturilor crește; cu toate acestea, femeile reprezintă un grup deosebit de vulnerabil, în cadrul căruia subnutriția constantă conduce la probleme de subponderalitate și deficiențe nutriționale, care se transmit din generație în generație;

| G. | întrucât aportul insuficient de nutrienți pe termen lung și infecțiile frecvente pot provoca subdezvoltare, ale cărei efecte din punctul de vedere al întârzierii dezvoltării motorii și cognitive sunt în general ireversibile; întrucât perioadele de penurie alimentară și de boli obișnuite netratate, precum diareea și pneumonia, pot conduce la pierderea de masă musculară și chiar la deces și întrucât femeile și fetele de vârstă reproductivă care sunt subnutrite au șanse mai mari de a da naștere unor bebeluși mai mici (în greutate și înălțime); |
| --- | --- |

G.

întrucât aportul insuficient de nutrienți pe termen lung și infecțiile frecvente pot provoca subdezvoltare, ale cărei efecte din punctul de vedere al întârzierii dezvoltării motorii și cognitive sunt în general ireversibile; întrucât perioadele de penurie alimentară și de boli obișnuite netratate, precum diareea și pneumonia, pot conduce la pierderea de masă musculară și chiar la deces și întrucât femeile și fetele de vârstă reproductivă care sunt subnutrite au șanse mai mari de a da naștere unor bebeluși mai mici (în greutate și înălțime);

| H. | întrucât subnutriția este cauza principală a 45 % dintre decesele în rândul copiilor cu vârsta sub cinci ani; |
| --- | --- |

H.

întrucât subnutriția este cauza principală a 45 % dintre decesele în rândul copiilor cu vârsta sub cinci ani;

| I. | întrucât mortalitatea și morbiditatea asociate malnutriției reprezintă o pierdere directă de capital uman și productivitate pentru economie, în special din cauza disfuncțiilor cognitive și a rezultatelor școlare deficitare, care se datorează subnutriției în prima copilărie; |
| --- | --- |

I.

întrucât mortalitatea și morbiditatea asociate malnutriției reprezintă o pierdere directă de capital uman și productivitate pentru economie, în special din cauza disfuncțiilor cognitive și a rezultatelor școlare deficitare, care se datorează subnutriției în prima copilărie;

| J. | întrucât subnutriția în prima copilărie face ca o persoană să aibă șanse mai mari de a suferi, în cursul vieții, de afecțiuni necontagioase, precum diabetul și bolile cardiovasculare, ceea ce sporește în mod semnificativ costurile asociate sănătății în sistemele medicale cu resurse limitate; |
| --- | --- |

J.

întrucât subnutriția în prima copilărie face ca o persoană să aibă șanse mai mari de a suferi, în cursul vieții, de afecțiuni necontagioase, precum diabetul și bolile cardiovasculare, ceea ce sporește în mod semnificativ costurile asociate sănătății în sistemele medicale cu resurse limitate;

| K. | întrucât costul economic total al malnutriției este estimat a varia între 2-3 % din produsul intern brut până la 16 % în țările cele mai afectate; |
| --- | --- |

K.

întrucât costul economic total al malnutriției este estimat a varia între 2-3 % din produsul intern brut până la 16 % în țările cele mai afectate;

| L. | întrucât îmbunătățirea situației nutriției constituie o condiție esențială pentru atingerea obiectivelor de eradicare a sărăciei și a foametei, de reducere a mortalității infantile, de îmbunătățire a sănătății mamelor, de combatere a bolilor, de emancipare a femeilor și de asigurare a școlarizării universale în ciclul primar; |
| --- | --- |

L.

întrucât îmbunătățirea situației nutriției constituie o condiție esențială pentru atingerea obiectivelor de eradicare a sărăciei și a foametei, de reducere a mortalității infantile, de îmbunătățire a sănătății mamelor, de combatere a bolilor, de emancipare a femeilor și de asigurare a școlarizării universale în ciclul primar;

| M. | întrucât la nivel mondial sunt afectați de subdezvoltare aproximativ 165 de milioane de copii, un sfert din totalul planetei, iar 2,6 milioane de copii sub cinci ani mor în fiecare an de subnutriție, peste 90 % din acești copii trăind în Africa și în Asia; |
| --- | --- |

M.

întrucât la nivel mondial sunt afectați de subdezvoltare aproximativ 165 de milioane de copii, un sfert din totalul planetei, iar 2,6 milioane de copii sub cinci ani mor în fiecare an de subnutriție, peste 90 % din acești copii trăind în Africa și în Asia;

| N. | întrucât se consideră că perioada cea mai critică pentru prevenirea subnutriției și a consecințelor sale la maturitate este reprezentată de primele 1  000 de zile din viața unui copil, inclusiv în perioada de sarcină, și întrucât primele șase luni postnatale ar trebui să fie dedicate alăptării exclusive; |
| --- | --- |

N.

întrucât se consideră că perioada cea mai critică pentru prevenirea subnutriției și a consecințelor sale la maturitate este reprezentată de primele 1  000 de zile din viața unui copil, inclusiv în perioada de sarcină, și întrucât primele șase luni postnatale ar trebui să fie dedicate alăptării exclusive;

| O. | întrucât FAO a afirmat că diversitatea recoltelor a scăzut cu 75 % în secolul al XX-lea și că o treime din diversitatea actuală ar putea dispărea până în 2050; întrucât numai 30 de recolte asigură 90 % din consumul caloric uman și numai trei specii de plante (orez, grâu și porumb) acoperă mai mult de jumătate din consumul caloric uman; |
| --- | --- |

O.

întrucât FAO a afirmat că diversitatea recoltelor a scăzut cu 75 % în secolul al XX-lea și că o treime din diversitatea actuală ar putea dispărea până în 2050; întrucât numai 30 de recolte asigură 90 % din consumul caloric uman și numai trei specii de plante (orez, grâu și porumb) acoperă mai mult de jumătate din consumul caloric uman;

| P. | întrucât sectorul privat, inclusiv companiile alimentare naționale și globale, dar și actorii de mici dimensiuni, precum întreprinzătorii, agricultorii și comercianții din piețe, au un potențial substanțial de a contribui la eforturile depuse de factori multipli în vederea îmbunătățirii nutriției; întrucât, cu toate acestea, eforturile sectorului privat trebuie să facă parte din strategii mai ample pentru combaterea malnutriției, care au la bază dreptul la alimente și care trebuie reglementate în consecință; |
| --- | --- |

P.

întrucât sectorul privat, inclusiv companiile alimentare naționale și globale, dar și actorii de mici dimensiuni, precum întreprinzătorii, agricultorii și comercianții din piețe, au un potențial substanțial de a contribui la eforturile depuse de factori multipli în vederea îmbunătățirii nutriției; întrucât, cu toate acestea, eforturile sectorului privat trebuie să facă parte din strategii mai ample pentru combaterea malnutriției, care au la bază dreptul la alimente și care trebuie reglementate în consecință;

| Q. | întrucât securitatea alimentară și nutrițională se pot realiza prin intermediul unor sisteme agroalimentare sustenabile la nivel local, regional și subregional, bazate pe un model de agricultură familială de mici dimensiuni, diversificată și locală, orientată către alimentarea cu prioritate a comunităților locale și în care este garantat accesul la mijloacele de producție (terenuri, instrumente, credite etc.); |
| --- | --- |

Q.

întrucât securitatea alimentară și nutrițională se pot realiza prin intermediul unor sisteme agroalimentare sustenabile la nivel local, regional și subregional, bazate pe un model de agricultură familială de mici dimensiuni, diversificată și locală, orientată către alimentarea cu prioritate a comunităților locale și în care este garantat accesul la mijloacele de producție (terenuri, instrumente, credite etc.);

| R. | întrucât se recunoaște tot mai mult că malnutriția afectează în mod semnificativ persoanele care suferă de malnutriție moderată și cronică, ceea ce conduce la o nouă abordare care nu se mai este axată exclusiv pe tratare, ci include, de asemenea, activități de prevenire; |
| --- | --- |

R.

întrucât se recunoaște tot mai mult că malnutriția afectează în mod semnificativ persoanele care suferă de malnutriție moderată și cronică, ceea ce conduce la o nouă abordare care nu se mai este axată exclusiv pe tratare, ci include, de asemenea, activități de prevenire;

| S. | întrucât intervențiile care iau în calcul aspecte legate de nutriție și programele în domeniul agriculturii, mecanismele de securitate socială, dezvoltarea infantilă timpurie și educația au un potențial enorm de a mări amploarea și eficiența intervențiilor în materie de nutriție; |
| --- | --- |

S.

întrucât intervențiile care iau în calcul aspecte legate de nutriție și programele în domeniul agriculturii, mecanismele de securitate socială, dezvoltarea infantilă timpurie și educația au un potențial enorm de a mări amploarea și eficiența intervențiilor în materie de nutriție;

| T. | întrucât în numeroase țări în curs de dezvoltare proteinele provin în foarte mare măsură din carnea de vânat, aceste resurse fiind nesustenabile, nedeclarate și în scădere, iar în viitorul apropiat acest lucru poate da naștere unei alimentații fără proteine, ceea ce va accentua în continuare malnutriția; |
| --- | --- |

T.

întrucât în numeroase țări în curs de dezvoltare proteinele provin în foarte mare măsură din carnea de vânat, aceste resurse fiind nesustenabile, nedeclarate și în scădere, iar în viitorul apropiat acest lucru poate da naștere unei alimentații fără proteine, ceea ce va accentua în continuare malnutriția;

| U. | întrucât țările ACP cu sarcini semnificative, împreună cu donatorii, cu organizațiile multilaterale și cu sectorul privat, au responsabilitatea de a majora sumele alocate programelor axate pe probleme legate de nutriție și programe receptive la astfel de probleme; |
| --- | --- |

U.

întrucât țările ACP cu sarcini semnificative, împreună cu donatorii, cu organizațiile multilaterale și cu sectorul privat, au responsabilitatea de a majora sumele alocate programelor axate pe probleme legate de nutriție și programe receptive la astfel de probleme;

| V. | întrucât este deosebit de important ca familiile și comunitățile locale să fie implicate în combaterea malnutriției, astfel încât să se ajungă chiar și în zonele foarte îndepărtate unde structurile publice sunt deficitare sau nefuncționale; |
| --- | --- |

V.

întrucât este deosebit de important ca familiile și comunitățile locale să fie implicate în combaterea malnutriției, astfel încât să se ajungă chiar și în zonele foarte îndepărtate unde structurile publice sunt deficitare sau nefuncționale;

| W. | întrucât aceste investițiile critice în domeniul sănătății publice trebuie să fie însoțite de reforme ale sistemelor alimentare și de un efort global concertat în vederea remedierii sistemului alimentar mondial, sub conducerea administrațiilor publice și cu implicarea, în același timp, a unor factori-cheie, precum sectorul privat, societatea civilă și comunitățile; |
| --- | --- |

W.

întrucât aceste investițiile critice în domeniul sănătății publice trebuie să fie însoțite de reforme ale sistemelor alimentare și de un efort global concertat în vederea remedierii sistemului alimentar mondial, sub conducerea administrațiilor publice și cu implicarea, în același timp, a unor factori-cheie, precum sectorul privat, societatea civilă și comunitățile;

| X. | întrucât în zonele aride și semiaride păstoritul este mai productiv decât creșterea animalelor în mod sedentar în ceea ce privește producția de carne pe hectar și de calorii pe hectar și întrucât acesta contribuie, prin urmare, la hrănirea comunităților și consolidează securitatea alimentară și nutrițională și rezistența; întrucât mobilitatea păstorilor și deci capacitatea acestora de a se adapta la schimbările climatice cu o mai mare ușurință decât crescătorii de vite sedentari ar putea conduce la creșterea securității alimentare; |
| --- | --- |

X.

întrucât în zonele aride și semiaride păstoritul este mai productiv decât creșterea animalelor în mod sedentar în ceea ce privește producția de carne pe hectar și de calorii pe hectar și întrucât acesta contribuie, prin urmare, la hrănirea comunităților și consolidează securitatea alimentară și nutrițională și rezistența; întrucât mobilitatea păstorilor și deci capacitatea acestora de a se adapta la schimbările climatice cu o mai mare ușurință decât crescătorii de vite sedentari ar putea conduce la creșterea securității alimentare;

| Y. | întrucât 50 dintre cele 79 de țări ACP sunt situate în zone de coastă și peste 60 dintre acestea exportă pește și produse de pescuit pe piețele regionale și internaționale; |
| --- | --- |

Y.

întrucât 50 dintre cele 79 de țări ACP sunt situate în zone de coastă și peste 60 dintre acestea exportă pește și produse de pescuit pe piețele regionale și internaționale;

| Z. | întrucât politica de cooperare pentru dezvoltare și politica comună în domeniul pescuitului ale UE trebuie să fie consecvente, complementare și bine coordonate; |
| --- | --- |

Z.

întrucât politica de cooperare pentru dezvoltare și politica comună în domeniul pescuitului ale UE trebuie să fie consecvente, complementare și bine coordonate;

| 1. | îndeamnă țările ACP să creeze o linie bugetară specială și cu finanțare integrală pentru intervenții specifice în materie de nutriție, care să vizeze toată populația, incluzând în bugetele naționale anuale persoanele cele mai marginalizate, precum femeile, copiii, persoanele în vârstă și persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

1.

îndeamnă țările ACP să creeze o linie bugetară specială și cu finanțare integrală pentru intervenții specifice în materie de nutriție, care să vizeze toată populația, incluzând în bugetele naționale anuale persoanele cele mai marginalizate, precum femeile, copiii, persoanele în vârstă și persoanele cu handicap;

| 2. | încurajează UE să își respecte angajamentul asumat față de țările partenere, în sensul reducerii cu șapte milioane, până în 2015, a numărului de copii sub cinci ani care suferă de subdezvoltare, să sprijine asistența medicală primară și să ia măsuri în vederea combaterii perioadelor de criză alimentară, în funcție de nevoi, pentru contracararea pierderii de masă musculară și, acolo unde este cazul, să combine strategiile de reducere a pierderii de masă musculară și a subdezvoltării; |
| --- | --- |

2.

încurajează UE să își respecte angajamentul asumat față de țările partenere, în sensul reducerii cu șapte milioane, până în 2015, a numărului de copii sub cinci ani care suferă de subdezvoltare, să sprijine asistența medicală primară și să ia măsuri în vederea combaterii perioadelor de criză alimentară, în funcție de nevoi, pentru contracararea pierderii de masă musculară și, acolo unde este cazul, să combine strategiile de reducere a pierderii de masă musculară și a subdezvoltării;

| 3. | solicită creșterea investițiilor în intervenții demonstrate și ajustabile, care să poată îmbunătăți și completa alimentația în care nu există nutrienți vitali, inclusiv prin dezvoltarea și reînnoirea programelor existente și prin alocarea de noi resurse în vederea creării de programe atunci când acestea nu există, precum și axându-se asupra unor intervenții precum fortificarea alimentelor și condimentelor esențiale prin adăugarea de micronutrienți; |
| --- | --- |

3.

solicită creșterea investițiilor în intervenții demonstrate și ajustabile, care să poată îmbunătăți și completa alimentația în care nu există nutrienți vitali, inclusiv prin dezvoltarea și reînnoirea programelor existente și prin alocarea de noi resurse în vederea creării de programe atunci când acestea nu există, precum și axându-se asupra unor intervenții precum fortificarea alimentelor și condimentelor esențiale prin adăugarea de micronutrienți;

| 4. | îndeamnă țările ACP să integreze lupta împotriva malnutriției în toate domeniile de politică referitoare la dezvoltare, în special în programele de agricultură și de asistență medicală primară, în contextul unei abordări mai cuprinzătoare axate pe dreptul la alimente, asigurându-se că în aceste politici și programe vor fi incluse categoriile cele mai marginalizate, precum femeile, copiii, persoanele în vârstă și cele cu handicap, precum și să coerența dintre politici și obiectivele în materie de nutriție; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă țările ACP să integreze lupta împotriva malnutriției în toate domeniile de politică referitoare la dezvoltare, în special în programele de agricultură și de asistență medicală primară, în contextul unei abordări mai cuprinzătoare axate pe dreptul la alimente, asigurându-se că în aceste politici și programe vor fi incluse categoriile cele mai marginalizate, precum femeile, copiii, persoanele în vârstă și cele cu handicap, precum și să coerența dintre politici și obiectivele în materie de nutriție;

| 5. | atrage atenția asupra relației strânse care există în unele țări între subnutriție, malnutriție și accesul la apa potabilă și solicită guvernelor și comunității internaționale să își continue eforturile în vederea garantării accesului populației la apă potabilă în zonele urbane și rurale; |
| --- | --- |

5.

atrage atenția asupra relației strânse care există în unele țări între subnutriție, malnutriție și accesul la apa potabilă și solicită guvernelor și comunității internaționale să își continue eforturile în vederea garantării accesului populației la apă potabilă în zonele urbane și rurale;

| 6. | îndeamnă comunitatea internațională să susțină o abordare ascendentă și să promoveze economiile locale și comerțul favorabil producătorilor locali; subliniază faptul că reglementările comerciale internaționale trebuie să permită adoptarea unor politici care să sprijine asigurarea nivelului de trai și ocuparea forței de muncă acolo unde locuiește populația și care să garanteze că sunt întotdeauna disponibile alimente la nivel local; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă comunitatea internațională să susțină o abordare ascendentă și să promoveze economiile locale și comerțul favorabil producătorilor locali; subliniază faptul că reglementările comerciale internaționale trebuie să permită adoptarea unor politici care să sprijine asigurarea nivelului de trai și ocuparea forței de muncă acolo unde locuiește populația și care să garanteze că sunt întotdeauna disponibile alimente la nivel local;

| 7. | solicită Comisiei Europene, cu colaborarea țărilor ACP, să pună în aplicare angajamentul asumat prin comunicarea din martie 2013 intitulată „Consolidarea nutriției mamei și a copilului în cadrul asistenței externe: un cadru de politică al UE”, în sensul reducerii cu cel puțin 10 % până în 2025 a numărului de copii sub cinci ani care sunt afectați de subdezvoltare, precum și în sensul abordării problemei fundamentale a malnutriției acute grave; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei Europene, cu colaborarea țărilor ACP, să pună în aplicare angajamentul asumat prin comunicarea din martie 2013 intitulată „Consolidarea nutriției mamei și a copilului în cadrul asistenței externe: un cadru de politică al UE”, în sensul reducerii cu cel puțin 10 % până în 2025 a numărului de copii sub cinci ani care sunt afectați de subdezvoltare, precum și în sensul abordării problemei fundamentale a malnutriției acute grave;

| 8. | subliniază nevoia de inițiativă, angajament și responsabilitate la nivel național și internațional în alocarea și promovarea investițiilor sustenabile, în vederea abordării pe termen lung a problemelor legate de nutriție în țările ACP; sprijină pe deplin rolul Comitetului pentru securitatea alimentară mondială al ONU (CFS) în îmbunătățirea coordonării și guvernării sistemului alimentar global; |
| --- | --- |

8.

subliniază nevoia de inițiativă, angajament și responsabilitate la nivel național și internațional în alocarea și promovarea investițiilor sustenabile, în vederea abordării pe termen lung a problemelor legate de nutriție în țările ACP; sprijină pe deplin rolul Comitetului pentru securitatea alimentară mondială al ONU (CFS) în îmbunătățirea coordonării și guvernării sistemului alimentar global;

| 9. | atrage atenția asupra angajamentului asumat de țările ACP, de a canaliza 10 % din bugetul național către dezvoltarea agriculturii și, în acest sens, le îndeamnă să acorde prioritate fermelor familiale care produc alimente pentru consum local, în vederea atingerii securității alimentare durabile pentru populația lor; |
| --- | --- |

9.

atrage atenția asupra angajamentului asumat de țările ACP, de a canaliza 10 % din bugetul național către dezvoltarea agriculturii și, în acest sens, le îndeamnă să acorde prioritate fermelor familiale care produc alimente pentru consum local, în vederea atingerii securității alimentare durabile pentru populația lor;

| 10. | evidențiază necesitatea unui răspuns politic global, coordonat, la problema malnutriției; recomandă țărilor ACP să includă obiective specifice legate de nutriție în politicile lor în materie de agricultură, sănătate, educație, economie și bunăstare; |
| --- | --- |

10.

evidențiază necesitatea unui răspuns politic global, coordonat, la problema malnutriției; recomandă țărilor ACP să includă obiective specifice legate de nutriție în politicile lor în materie de agricultură, sănătate, educație, economie și bunăstare;

| 11. | subliniază necesitatea unor cadre legislative și de reglementare transparente și cu caracter obligatoriu, care să guverneze responsabilitatea sectorului alimentar din țările ACP de a oferi produse sensibile la problemele legate de nutriție, de a respecta abordarea privind dreptul la alimente și principiile de bază ale acesteia; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea unor cadre legislative și de reglementare transparente și cu caracter obligatoriu, care să guverneze responsabilitatea sectorului alimentar din țările ACP de a oferi produse sensibile la problemele legate de nutriție, de a respecta abordarea privind dreptul la alimente și principiile de bază ale acesteia;

| 12. | subliniază faptul că sectorul privat poate juca un rol semnificativ în creșterea calității investițiilor publice și că investițiile în agricultura africană ar trebui să aibă la bază principiul autosuficienței; se arată îngrijorat de faptul că industriile agroalimentare de mare anvergură, care acaparează terenuri, pot constitui o amenințare pentru populația și producția locală, întrucât ele pot conduce la supraexploatarea pe termen scurt a unor terenuri care ulterior vor fi abandonate, la distrugerea ciclului natural de producție și la expulzarea populației locale, fenomene care vor fi urmate de abandonarea recoltelor; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că sectorul privat poate juca un rol semnificativ în creșterea calității investițiilor publice și că investițiile în agricultura africană ar trebui să aibă la bază principiul autosuficienței; se arată îngrijorat de faptul că industriile agroalimentare de mare anvergură, care acaparează terenuri, pot constitui o amenințare pentru populația și producția locală, întrucât ele pot conduce la supraexploatarea pe termen scurt a unor terenuri care ulterior vor fi abandonate, la distrugerea ciclului natural de producție și la expulzarea populației locale, fenomene care vor fi urmate de abandonarea recoltelor;

| 13. | încurajează țările ACP să creeze sau să consolideze agenții naționale pentru știință, tehnologie și inovare, cu capacitatea de a promova tehnologii și cunoștințe de specialitate în monitorizarea rezultatelor obținute în materie de nutriție, astfel încât să furnizeze informații justificate factorilor decizionali care concep intervențiile sensibile la aspectele legate de nutriție; |
| --- | --- |

13.

încurajează țările ACP să creeze sau să consolideze agenții naționale pentru știință, tehnologie și inovare, cu capacitatea de a promova tehnologii și cunoștințe de specialitate în monitorizarea rezultatelor obținute în materie de nutriție, astfel încât să furnizeze informații justificate factorilor decizionali care concep intervențiile sensibile la aspectele legate de nutriție;

| 14. | solicită țărilor ACP să creeze sau să consolideze sisteme informaționale transparente, accesibile și partajate în mod public, referitoare la efectele malnutriției și la soluțiile pentru aceasta, precum și să faciliteze procesul decizional pentru rezultate îmbunătățite în materie de nutriție, ținând cont de recomandările Organizației Mondiale a Sănătății; solicită țărilor ACP să favorizeze și să promoveze alimentația sănătoasă și accesul la alimente de calitate bună în cantitate suficientă; solicită sprijinirea diversității nutriției și consolidarea sistemelor alimentare locale; |
| --- | --- |

14.

solicită țărilor ACP să creeze sau să consolideze sisteme informaționale transparente, accesibile și partajate în mod public, referitoare la efectele malnutriției și la soluțiile pentru aceasta, precum și să faciliteze procesul decizional pentru rezultate îmbunătățite în materie de nutriție, ținând cont de recomandările Organizației Mondiale a Sănătății; solicită țărilor ACP să favorizeze și să promoveze alimentația sănătoasă și accesul la alimente de calitate bună în cantitate suficientă; solicită sprijinirea diversității nutriției și consolidarea sistemelor alimentare locale;

| 15. | solicită Comisiei Europene și țărilor ACP să ia măsuri specifice pentru eliminarea malnutriției acute grave și să recunoască faptul că aceasta este o prioritate de dezvoltare, nu doar o simplă chestiune umanitară; |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei Europene și țărilor ACP să ia măsuri specifice pentru eliminarea malnutriției acute grave și să recunoască faptul că aceasta este o prioritate de dezvoltare, nu doar o simplă chestiune umanitară;

| 16. | solicită în special țărilor ACP care au mari probleme legate de subnutriție să adopte intervenții justificate în perioada anterioară conceperii unui copil și în adolescență; |
| --- | --- |

16.

solicită în special țărilor ACP care au mari probleme legate de subnutriție să adopte intervenții justificate în perioada anterioară conceperii unui copil și în adolescență;

| 17. | subliniază faptul că în următoarele decenii țările ACP se vor confrunta cu o expansiune semnificativă a populației, ceea ce poate constitui o oportunitate, dar și o povară, dacă nu se întreprinde nimic în sensul îmbunătățirii dezvoltării și educației copiilor și în sensul eliminării malnutriției acute grave, care îi afectează în principal pe copii; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că în următoarele decenii țările ACP se vor confrunta cu o expansiune semnificativă a populației, ceea ce poate constitui o oportunitate, dar și o povară, dacă nu se întreprinde nimic în sensul îmbunătățirii dezvoltării și educației copiilor și în sensul eliminării malnutriției acute grave, care îi afectează în principal pe copii;

| 18. | încurajează crearea de parteneriate între guverne, donatori, sectorul privat și societatea civilă, în special organizațiile agricole, în vederea intensificării intervențiilor în materie de nutriție la nivel comunitar și național, în special prin intermediul mișcării SUN („Scaling Up Nutrition”) care dispune de structuri pentru facilitarea, sprijinirea și coordonarea acțiunilor; |
| --- | --- |

18.

încurajează crearea de parteneriate între guverne, donatori, sectorul privat și societatea civilă, în special organizațiile agricole, în vederea intensificării intervențiilor în materie de nutriție la nivel comunitar și național, în special prin intermediul mișcării SUN („Scaling Up Nutrition”) care dispune de structuri pentru facilitarea, sprijinirea și coordonarea acțiunilor;

| 19. | reiterează importanța garantării tuturor drepturilor funciare existente pentru a asigura consolidarea agriculturii familiale și a rezista acaparării terenurilor de către societăți externe, ceea ce periclitează în continuare securitatea alimentară; |
| --- | --- |

19.

reiterează importanța garantării tuturor drepturilor funciare existente pentru a asigura consolidarea agriculturii familiale și a rezista acaparării terenurilor de către societăți externe, ceea ce periclitează în continuare securitatea alimentară;

| 20. | solicită țărilor ACP să implice femeile și persoanele cu handicap în procesul decizional cu privire la răspunsurile naționale și internaționale la provocări naționale și mondiale pentru securitatea alimentară și nutriție și solicită țărilor ACP să integreze aspectele legate de egalitatea de gen în politicile privind nutriția și să acorde femeilor garanții superioare în ceea ce privește accesul la resurse, educație și servicii sociale; |
| --- | --- |

20.

solicită țărilor ACP să implice femeile și persoanele cu handicap în procesul decizional cu privire la răspunsurile naționale și internaționale la provocări naționale și mondiale pentru securitatea alimentară și nutriție și solicită țărilor ACP să integreze aspectele legate de egalitatea de gen în politicile privind nutriția și să acorde femeilor garanții superioare în ceea ce privește accesul la resurse, educație și servicii sociale;

| 21. | solicită țărilor ACP și donatorilor să recunoască importanța solidarității între generații în combaterea foametei și a sărăciei extreme; subliniază importanța muncii neremunerate a femeilor ca îngrijitoare și rolul esențial al acestora în toate intervențiile în materie de nutriție; |
| --- | --- |

21.

solicită țărilor ACP și donatorilor să recunoască importanța solidarității între generații în combaterea foametei și a sărăciei extreme; subliniază importanța muncii neremunerate a femeilor ca îngrijitoare și rolul esențial al acestora în toate intervențiile în materie de nutriție;

| 22. | încurajează țările ACP să adopte și să implementeze dispoziții legislative destinate protejării maternității și paternității, precum și măsuri asociate, care să permită femeilor și bărbaților să își îndeplinească rolul de îngrijitori și, astfel, să satisfacă nevoile nutriționale ale copiilor lor și să își protejeze propria sănătate, protejând totodată securitatea la locul de muncă; |
| --- | --- |

22.

încurajează țările ACP să adopte și să implementeze dispoziții legislative destinate protejării maternității și paternității, precum și măsuri asociate, care să permită femeilor și bărbaților să își îndeplinească rolul de îngrijitori și, astfel, să satisfacă nevoile nutriționale ale copiilor lor și să își protejeze propria sănătate, protejând totodată securitatea la locul de muncă;

| 23. | îndeamnă partenerii de dezvoltare, inclusiv UE, să acorde asistență tehnică țărilor ACP în consolidarea planurilor și a programelor naționale multisectoriale ale acestora în materie de nutriție, acordând o atenție deosebită consolidării capacității de resurse umane în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă partenerii de dezvoltare, inclusiv UE, să acorde asistență tehnică țărilor ACP în consolidarea planurilor și a programelor naționale multisectoriale ale acestora în materie de nutriție, acordând o atenție deosebită consolidării capacității de resurse umane în domeniul sănătății;

| 24. | solicită UE să integreze într-o măsură mai mare operațiunile de ajutor umanitar în politicile de dezvoltare care abordează cauzele structurale ale malnutriției și să se asigure că proiectele de dezvoltare în agricultură sunt supuse unor evaluări ale impactului nutrițional; |
| --- | --- |

24.

solicită UE să integreze într-o măsură mai mare operațiunile de ajutor umanitar în politicile de dezvoltare care abordează cauzele structurale ale malnutriției și să se asigure că proiectele de dezvoltare în agricultură sunt supuse unor evaluări ale impactului nutrițional;

| 25. | solicită țărilor ACP să conceapă și să pună în aplicare sau să consolideze sisteme naționale de protecție socială și de asistență medicală cuprinzătoare și favorabile incluziunii, care să fie axate pe securitatea alimentare și pe nutriție, să asigure o participare activă și incluzivă a mai multor părți implicate și să promoveze accesul larg și la un preț abordabil la serviciile lor și la produse alimentare nutritive, precum și la apă și la instalații sanitare; |
| --- | --- |

25.

solicită țărilor ACP să conceapă și să pună în aplicare sau să consolideze sisteme naționale de protecție socială și de asistență medicală cuprinzătoare și favorabile incluziunii, care să fie axate pe securitatea alimentare și pe nutriție, să asigure o participare activă și incluzivă a mai multor părți implicate și să promoveze accesul larg și la un preț abordabil la serviciile lor și la produse alimentare nutritive, precum și la apă și la instalații sanitare;

| 26. | solicită țărilor ACP și statelor membre ale UE să includă îmbunătățirea situației privind nutriția femeilor, a adolescentelor, a bebelușilor, a copiilor, a persoanelor vârstnice și a persoanelor cu handicap, ținând cont de foametea mascată și de penuria de micronutrienți, precum și de obezitate ca o nouă manifestare a malnutriției, drept obiectiv explicit și rezultat așteptat al programelor și al reacțiilor, strategiilor și politicilor de urgență în domeniul agriculturii, al securității alimentare și al nutriției, de la concepere la implementare și, mai mult, să promoveze alăptarea și alimentația complementară adecvată și să asigure disponibilitatea intervențiilor de deparazitare și a intervențiilor de alimentație terapeutice; |
| --- | --- |

26.

solicită țărilor ACP și statelor membre ale UE să includă îmbunătățirea situației privind nutriția femeilor, a adolescentelor, a bebelușilor, a copiilor, a persoanelor vârstnice și a persoanelor cu handicap, ținând cont de foametea mascată și de penuria de micronutrienți, precum și de obezitate ca o nouă manifestare a malnutriției, drept obiectiv explicit și rezultat așteptat al programelor și al reacțiilor, strategiilor și politicilor de urgență în domeniul agriculturii, al securității alimentare și al nutriției, de la concepere la implementare și, mai mult, să promoveze alăptarea și alimentația complementară adecvată și să asigure disponibilitatea intervențiilor de deparazitare și a intervențiilor de alimentație terapeutice;

| 27. | subliniază faptul că ar trebui acordată o atenție deosebită micilor state insulare în curs de dezvoltare, care sunt diferite din punctul de vedere al geografiei, climei, culturii și dezvoltării economice, însă care se confruntă cu provocări comune în realizarea dezvoltării durabile; arată că, deși în aceste insule procentul de persoane subnutrite se află în scădere, alimentația adecvată rămâne o problemă de consum și de dependență de alimente prelucrate, conducând la rate superioare ale obezității, ale afecțiunilor cardiace și ale diabetului; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că ar trebui acordată o atenție deosebită micilor state insulare în curs de dezvoltare, care sunt diferite din punctul de vedere al geografiei, climei, culturii și dezvoltării economice, însă care se confruntă cu provocări comune în realizarea dezvoltării durabile; arată că, deși în aceste insule procentul de persoane subnutrite se află în scădere, alimentația adecvată rămâne o problemă de consum și de dependență de alimente prelucrate, conducând la rate superioare ale obezității, ale afecțiunilor cardiace și ale diabetului;

| 28. | subliniază că eforturile în vederea combaterii malnutriției trebuie să fie însoțite de strategii de prevenire și de tratament, care să combine tratamentul timpuriu al principalelor boli fatale, distribuția de alimente complementare gata de consum și programe de vaccinare cu o mai mare amploare; |
| --- | --- |

28.

subliniază că eforturile în vederea combaterii malnutriției trebuie să fie însoțite de strategii de prevenire și de tratament, care să combine tratamentul timpuriu al principalelor boli fatale, distribuția de alimente complementare gata de consum și programe de vaccinare cu o mai mare amploare;

| 29. | solicită țărilor ACP, statelor membre ale UE și comunității internaționale să se asigure că cadrul de dezvoltare globală după 2015 include obiective ambițioase în vederea combaterii malnutriției; având în vedere importanța alimentației pentru alte obiective de dezvoltare, solicită acestor actori să încurajeze integrarea nutriției în alte obiective relevante, valorificând lecțiile învățate din acțiunile desfășurate până în prezent în vederea atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, în special a obiectivului nr. 1; |
| --- | --- |

29.

solicită țărilor ACP, statelor membre ale UE și comunității internaționale să se asigure că cadrul de dezvoltare globală după 2015 include obiective ambițioase în vederea combaterii malnutriției; având în vedere importanța alimentației pentru alte obiective de dezvoltare, solicită acestor actori să încurajeze integrarea nutriției în alte obiective relevante, valorificând lecțiile învățate din acțiunile desfășurate până în prezent în vederea atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, în special a obiectivului nr. 1;

| 30. | solicită Comisiei Europene să implice statele membre ale UE care au aderat, în cadrul Expo 2015, la lansarea inițiativei comune având ca obiect „Hrănirea planetei, energie pentru viață”, în vederea asigurării unor angajamente și a unor obiective obligatorii pentru combaterea foametei și a subnutriției, în paralel cu strategii diversificate în diferite domenii, de la agricultură până la cooperare; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei Europene să implice statele membre ale UE care au aderat, în cadrul Expo 2015, la lansarea inițiativei comune având ca obiect „Hrănirea planetei, energie pentru viață”, în vederea asigurării unor angajamente și a unor obiective obligatorii pentru combaterea foametei și a subnutriției, în paralel cu strategii diversificate în diferite domenii, de la agricultură până la cooperare;

| 31. | solicită guvernelor țărilor ACP și Uniunii Europene să colaboreze în vederea planificării în domeniul agriculturii, inclusiv prin programe și reacții, strategii și politici de urgență în ceea ce privește sursele de proteine din animale vânate, securitatea alimentară și nutriția, de la concepere la aplicare; |
| --- | --- |

31.

solicită guvernelor țărilor ACP și Uniunii Europene să colaboreze în vederea planificării în domeniul agriculturii, inclusiv prin programe și reacții, strategii și politici de urgență în ceea ce privește sursele de proteine din animale vânate, securitatea alimentară și nutriția, de la concepere la aplicare;

| 32. | solicită UE să asigure asistență specifică în cadrul bugetului alocat ajutorului pentru dezvoltare, pentru populațiile din țările ACP din Oceanul Atlantic și Oceanul Pacific, care depind aproape total de pescuit, atât pentru completarea veniturilor acestora, cât și în ceea ce privește furnizarea proteinelor necesare pentru îmbunătățirea stării de sănătate, în special a copiilor; |
| --- | --- |

32.

solicită UE să asigure asistență specifică în cadrul bugetului alocat ajutorului pentru dezvoltare, pentru populațiile din țările ACP din Oceanul Atlantic și Oceanul Pacific, care depind aproape total de pescuit, atât pentru completarea veniturilor acestora, cât și în ceea ce privește furnizarea proteinelor necesare pentru îmbunătățirea stării de sănătate, în special a copiilor;

| 33. | solicită țărilor ACP și UE să recunoască în mod inechivoc faptul că pescuitul poate contribui la combaterea problemei malnutriției și că ajută la prevenirea foametei în țările ACP; |
| --- | --- |

33.

solicită țărilor ACP și UE să recunoască în mod inechivoc faptul că pescuitul poate contribui la combaterea problemei malnutriției și că ajută la prevenirea foametei în țările ACP;

| 34. | solicită țărilor ACP din regiunile de coastă să respingă includerea în acordurile internaționale în materie de pescuit a unor clauze care să submineze dreptul populației țărilor ACP de a folosi resursele pescărești locale ca o modalitate de soluționare a problemei malnutriției; |
| --- | --- |

34.

solicită țărilor ACP din regiunile de coastă să respingă includerea în acordurile internaționale în materie de pescuit a unor clauze care să submineze dreptul populației țărilor ACP de a folosi resursele pescărești locale ca o modalitate de soluționare a problemei malnutriției;

| 35. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului Uniunii Europene, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

35.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului Uniunii Europene, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului.

REZOLUȚIE (27)

referitoare la epidemia de Ebola

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reuniunea de la Strasbourg (Franța), din perioada 1–3 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

reuniunea de la Strasbourg (Franța), din perioada 1–3 decembrie 2014,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Rezoluția 2177(2014) din 18 septembrie 2014 a Consiliului de Securitate al ONU privind pacea și securitatea în Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2177(2014) din 18 septembrie 2014 a Consiliului de Securitate al ONU privind pacea și securitatea în Africa,

| — | având în vedere decizia Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, de a înființa prima misiune de urgență în domeniul sănătății a ONU – Misiunea ONU pentru răspunsul de urgență la Ebola (UNMEER), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, de a înființa prima misiune de urgență în domeniul sănătății a ONU – Misiunea ONU pentru răspunsul de urgență la Ebola (UNMEER),

| — | având în vedere întâlnirea din 13 august 2014, în cadrul căreia Secretarul General al ONU, Ban Ki-Moon, a convocat o reuniune de coordonare la nivelul sistemului Organizației Națiunilor Unite, ca răspuns la actuala epidemie de Ebola din Africa de Vest; |
| --- | --- |

—

având în vedere întâlnirea din 13 august 2014, în cadrul căreia Secretarul General al ONU, Ban Ki-Moon, a convocat o reuniune de coordonare la nivelul sistemului Organizației Națiunilor Unite, ca răspuns la actuala epidemie de Ebola din Africa de Vest;

| — | având în vedere „apelul la ajutor internațional” adresat de Secretarul General al ONU, Ban Ki-Moon, din 5 septembrie și 16 octombrie 2014, în vederea intensificării eforturilor de răspuns la criza legată de Ebola și a transformării angajamentelor în acțiuni reale, |
| --- | --- |

—

având în vedere „apelul la ajutor internațional” adresat de Secretarul General al ONU, Ban Ki-Moon, din 5 septembrie și 16 octombrie 2014, în vederea intensificării eforturilor de răspuns la criza legată de Ebola și a transformării angajamentelor în acțiuni reale,

| — | având în vedere declarația Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) din 8 august 2014, care proclama epidemia de Ebola din Africa de Vest o urgență în domeniul sănătății publice la nivel internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) din 8 august 2014, care proclama epidemia de Ebola din Africa de Vest o urgență în domeniul sănătății publice la nivel internațional,

| — | având în vedere Foaia de parcurs a OMS privind răspunsul la Ebola, lansată la 28 august 2014 și actualizările la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Foaia de parcurs a OMS privind răspunsul la Ebola, lansată la 28 august 2014 și actualizările la aceasta,

| — | având în vedere misiunea Uniunii Africane (UA) „AU Support to Ebola Outbreak in West Africa” (ASEOWA) (Sprijinul acordat de către UA în contextul epidemiei de Ebola din Africa de Vest), instituită la 21 august 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere misiunea Uniunii Africane (UA) „AU Support to Ebola Outbreak in West Africa” (ASEOWA) (Sprijinul acordat de către UA în contextul epidemiei de Ebola din Africa de Vest), instituită la 21 august 2014,

| — | având în vedere declarația grupului de țări din ACP din 6 noiembrie 2014 privind epidemia de Ebola din Africa de Vest; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația grupului de țări din ACP din 6 noiembrie 2014 privind epidemia de Ebola din Africa de Vest;

| — | având în vedere Cadrul cuprinzător de răspuns al UE pentru epidemia de Ebola din Africa de Vest, instituit de Comisia Europeană/SEAE |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul cuprinzător de răspuns al UE pentru epidemia de Ebola din Africa de Vest, instituit de Comisia Europeană/SEAE

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 24 octombrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 24 octombrie 2014,

| — | având în vedere concluziile din 15 august, 20 octombrie și 17 noiembrie 2014 ale Consiliului Afaceri Externe privind criza legată de Ebola în Africa de Vest, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile din 15 august, 20 octombrie și 17 noiembrie 2014 ale Consiliului Afaceri Externe privind criza legată de Ebola în Africa de Vest,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2014 referitoare la răspunsul UE la epidemia de Ebola (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 18 septembrie 2014 referitoare la răspunsul UE la epidemia de Ebola (28),

| A. | întrucât actuala epidemie a virusului Ebola, care afectează regiunea Africii de Vest, este cea mai mare epidemie de acest gen produsă vreodată și continuă să se extindă; întrucât OMS a declarat că epidemia de Ebola reprezintă o urgență în domeniul sănătății publice la nivel internațional, pentru care este necesar un răspuns internațional coordonat; întrucât epidemia de Ebola nu este numai o catastrofă medicală și umanitară, ci afectează și economia, comerțul, finanțele și securitatea publică, precum și societatea întregii regiuni; |
| --- | --- |

A.

întrucât actuala epidemie a virusului Ebola, care afectează regiunea Africii de Vest, este cea mai mare epidemie de acest gen produsă vreodată și continuă să se extindă; întrucât OMS a declarat că epidemia de Ebola reprezintă o urgență în domeniul sănătății publice la nivel internațional, pentru care este necesar un răspuns internațional coordonat; întrucât epidemia de Ebola nu este numai o catastrofă medicală și umanitară, ci afectează și economia, comerțul, finanțele și securitatea publică, precum și societatea întregii regiuni;

| B. | întrucât, de la declararea oficială a epidemiei de Ebola la 22 martie 2014 în Guineea, virusul a afectat peste 15  000 de persoane și a provocat aproape 7  000 de decese, în special în Guineea, Liberia și Sierra Leone și întrucât extinderea virusului încă nu a fost oprită; întrucât au fost confirmate noi cazuri de contaminare cu Ebola în Mali; întrucât, cu toate acestea, OMS a declarat că Ebola nu există în Nigeria, Senegal și Republica Democrată Congo; întrucât cifrele de mai sus includ un număr mare de cadre medicale și lucrători umanitari locali și internaționali; întrucât numărul de persoane afectate ar putea fi subestimat, ca urmare a cazurilor neraportate de contaminare cu Ebola și de decese provocate de acest virus; |
| --- | --- |

B.

întrucât, de la declararea oficială a epidemiei de Ebola la 22 martie 2014 în Guineea, virusul a afectat peste 15  000 de persoane și a provocat aproape 7  000 de decese, în special în Guineea, Liberia și Sierra Leone și întrucât extinderea virusului încă nu a fost oprită; întrucât au fost confirmate noi cazuri de contaminare cu Ebola în Mali; întrucât, cu toate acestea, OMS a declarat că Ebola nu există în Nigeria, Senegal și Republica Democrată Congo; întrucât cifrele de mai sus includ un număr mare de cadre medicale și lucrători umanitari locali și internaționali; întrucât numărul de persoane afectate ar putea fi subestimat, ca urmare a cazurilor neraportate de contaminare cu Ebola și de decese provocate de acest virus;

| C. | întrucât cele mai active ONG-uri din regiune, precum Médecins Sans Frontières și Federația Internațională a Societăților Naționale ale Crucii Roșii și Semilunii Roșii au avertizat încă din martie 2014 că epidemia de Ebola se răspândește rapid și că va fi mai periculoasă decât epidemiile anterioare ale acestei boli; întrucât aceste organizații au criticat răspunsul internațional inițial, considerându-l alarmant de nesatisfăcător; |
| --- | --- |

C.

întrucât cele mai active ONG-uri din regiune, precum Médecins Sans Frontières și Federația Internațională a Societăților Naționale ale Crucii Roșii și Semilunii Roșii au avertizat încă din martie 2014 că epidemia de Ebola se răspândește rapid și că va fi mai periculoasă decât epidemiile anterioare ale acestei boli; întrucât aceste organizații au criticat răspunsul internațional inițial, considerându-l alarmant de nesatisfăcător;

| D. | întrucât epidemia a evidențiat punctele slabe ale sistemelor sanitare din țările implicate, acestea prezentând deficite semnificative din punctul de vedere al resurselor umane, financiare și materiale, ceea ce le compromite capacitatea de a asigura un răspuns adecvat la această boală; întrucât această situație de urgență în domeniul sănătății, agravată de exodul masiv de cadre medicale din țările afectate înregistrat în ultimele decenii, a evidențiat necesitatea consolidării imediate a sistemelor de asistență medicală din majoritatea statelor africane; |
| --- | --- |

D.

întrucât epidemia a evidențiat punctele slabe ale sistemelor sanitare din țările implicate, acestea prezentând deficite semnificative din punctul de vedere al resurselor umane, financiare și materiale, ceea ce le compromite capacitatea de a asigura un răspuns adecvat la această boală; întrucât această situație de urgență în domeniul sănătății, agravată de exodul masiv de cadre medicale din țările afectate înregistrat în ultimele decenii, a evidențiat necesitatea consolidării imediate a sistemelor de asistență medicală din majoritatea statelor africane;

| E. | întrucât țările afectate se confruntă deja cu o penurie de alimente, de servicii sanitare și de apei potabilă, precum și cu un colaps economic provocat de influența negativă a epidemiei de Ebola asupra comerțului, a zborurilor comerciale și a activităților agricole; |
| --- | --- |

E.

întrucât țările afectate se confruntă deja cu o penurie de alimente, de servicii sanitare și de apei potabilă, precum și cu un colaps economic provocat de influența negativă a epidemiei de Ebola asupra comerțului, a zborurilor comerciale și a activităților agricole;

| F. | întrucât comunitatea internațională are obligația morală de a oferi asistență țărilor afectate de Ebola, care să includă nu numai ajutor financiar, ci și capacități medicale și operaționale, cu sprijin logistic și personal competent, în vederea depistării și a izolării timpurii a cazurilor, a urmăririi contactelor și a monitorizării, a acordării de asistență medicală imediată populațiilor afectate și a derulării de campanii de informare cu privire la virus și la modalitățile de evitare a contractării acestuia; |
| --- | --- |

F.

întrucât comunitatea internațională are obligația morală de a oferi asistență țărilor afectate de Ebola, care să includă nu numai ajutor financiar, ci și capacități medicale și operaționale, cu sprijin logistic și personal competent, în vederea depistării și a izolării timpurii a cazurilor, a urmăririi contactelor și a monitorizării, a acordării de asistență medicală imediată populațiilor afectate și a derulării de campanii de informare cu privire la virus și la modalitățile de evitare a contractării acestuia;

| G. | întrucât Secretarul General al ONU, Ban Ki-Moon, a avertizat în octombrie 2014 că în următoarele șase luni cel puțin un miliard de dolari va fi necesar pentru a oprirea epidemiei de Ebola; întrucât ar putea fi nevoie de mărirea acestei sume, în special dacă situația se înrăutățește în continuare; |
| --- | --- |

G.

întrucât Secretarul General al ONU, Ban Ki-Moon, a avertizat în octombrie 2014 că în următoarele șase luni cel puțin un miliard de dolari va fi necesar pentru a oprirea epidemiei de Ebola; întrucât ar putea fi nevoie de mărirea acestei sume, în special dacă situația se înrăutățește în continuare;

| H. | întrucât numeroase țări ACP au pus la dispoziție resurse financiare, materiale și tehnice pentru sprijinirea eforturilor de curmare a epidemiei de Ebola în țările afectate din Africa de Vest; |
| --- | --- |

H.

întrucât numeroase țări ACP au pus la dispoziție resurse financiare, materiale și tehnice pentru sprijinirea eforturilor de curmare a epidemiei de Ebola în țările afectate din Africa de Vest;

| I. | întrucât Comisia Europeană s-a implicat în mod activ încă de la izbucnirea epidemiei, intensificându-și răspunsul în acest sens și monitorizând situația prin Centrul său de coordonare a răspunsului la situații de urgență, care ar trebui să servească drept platformă pentru coordonarea asistenței acordate de UE; întrucât numai Comisia a pus la dispoziția țărilor afectate peste 550 de milioane de euro pentru cercetări și tratamente medicale, asistență logistică și ajutor umanitar și pentru dezvoltare, inclusiv echipamente și personal; întrucât, împreună cu contribuțiile statelor membre ale UE, aceasta ridică în total contribuția UE la peste 1,1 miliarde de euro; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia Europeană s-a implicat în mod activ încă de la izbucnirea epidemiei, intensificându-și răspunsul în acest sens și monitorizând situația prin Centrul său de coordonare a răspunsului la situații de urgență, care ar trebui să servească drept platformă pentru coordonarea asistenței acordate de UE; întrucât numai Comisia a pus la dispoziția țărilor afectate peste 550 de milioane de euro pentru cercetări și tratamente medicale, asistență logistică și ajutor umanitar și pentru dezvoltare, inclusiv echipamente și personal; întrucât, împreună cu contribuțiile statelor membre ale UE, aceasta ridică în total contribuția UE la peste 1,1 miliarde de euro;

| J. | întrucât UE a trimis specialiști în domeniul umanitar în regiune, monitorizează situația și colaborează cu organizațiile partenere și autoritățile locale; întrucât, la solicitarea OMS, a fost activat mecanismul de protecție civilă al UE, cu scopul de a facilita și sprijini furnizarea rapidă de asistență și de cunoștințe de specialitate în regiune; întrucât Comisia Europeană și-a mobilizat capacitatea de evacuare medicală pentru lucrătorii umanitari internaționali din zonele afectate; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE a trimis specialiști în domeniul umanitar în regiune, monitorizează situația și colaborează cu organizațiile partenere și autoritățile locale; întrucât, la solicitarea OMS, a fost activat mecanismul de protecție civilă al UE, cu scopul de a facilita și sprijini furnizarea rapidă de asistență și de cunoștințe de specialitate în regiune; întrucât Comisia Europeană și-a mobilizat capacitatea de evacuare medicală pentru lucrătorii umanitari internaționali din zonele afectate;

| K. | întrucât, potrivit UNICEF, aproximativ 4  000 de copii au rămas orfani ca urmare a epidemiei și întrucât copiii rămân deosebit de vulnerabili, mulți dintre ei trecând prin traume grave, fiind despărțiți de familii și întrerupându-și educația școlară; |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit UNICEF, aproximativ 4  000 de copii au rămas orfani ca urmare a epidemiei și întrucât copiii rămân deosebit de vulnerabili, mulți dintre ei trecând prin traume grave, fiind despărțiți de familii și întrerupându-și educația școlară;

| L. | întrucât toate măsurile luate în vederea combaterii virusului Ebola trebuie să fie integrate într-un proces coordonat, cu scopul de a furniza un răspuns mai semnificativ, după cum s-au exprimat în mod clar șefii statelor din Africa de Vest la întâlnirea de la Accra (Ghana) și întrucât șefii de stat l-au desemnat drept coordonator pe Excelența Sa, președintele statului Togo; |
| --- | --- |

L.

întrucât toate măsurile luate în vederea combaterii virusului Ebola trebuie să fie integrate într-un proces coordonat, cu scopul de a furniza un răspuns mai semnificativ, după cum s-au exprimat în mod clar șefii statelor din Africa de Vest la întâlnirea de la Accra (Ghana) și întrucât șefii de stat l-au desemnat drept coordonator pe Excelența Sa, președintele statului Togo;

| 1. | adresează sincere condoleanțe statelor și familiilor celor care și-au pierdut viața în urma epidemiei de Ebola; își exprimă aprecierea sinceră pentru toți lucrătorii umanitari și medicali, pentru eforturile depuse în vederea combaterii acestei epidemii; |
| --- | --- |

1.

adresează sincere condoleanțe statelor și familiilor celor care și-au pierdut viața în urma epidemiei de Ebola; își exprimă aprecierea sinceră pentru toți lucrătorii umanitari și medicali, pentru eforturile depuse în vederea combaterii acestei epidemii;

| 2. | subliniază faptul că, potrivit OMS, aceasta este cea mai mare epidemie înregistrată vreodată, ca număr de cazuri și de decese și ca întindere geografică și își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la continuarea răspândirii virusului în mai multe țări din Africa de Vest; este de acord cu Rezoluția 2177(2014) a Consiliului de Securitate al ONU, conform căruia epidemia de Ebola reprezintă o amenințare pentru pacea și securitatea internațională; reiterează faptul că epidemia este mult mai complexă decât o urgență în materie de sănătate publică, având și implicații politice, de securitate, economice și sociale; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că, potrivit OMS, aceasta este cea mai mare epidemie înregistrată vreodată, ca număr de cazuri și de decese și ca întindere geografică și își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la continuarea răspândirii virusului în mai multe țări din Africa de Vest; este de acord cu Rezoluția 2177(2014) a Consiliului de Securitate al ONU, conform căruia epidemia de Ebola reprezintă o amenințare pentru pacea și securitatea internațională; reiterează faptul că epidemia este mult mai complexă decât o urgență în materie de sănătate publică, având și implicații politice, de securitate, economice și sociale;

| 3. | regretă faptul că această criză a fost subestimată de comunitatea internațională, precum și faptul că se înregistrează întârzieri în elaborarea unei strategii coordonate adecvate și în furnizarea de asistență; consideră că comunitatea internațională trebuie să joace un rol mai important în controlarea epidemiei de Ebola și că țările africane afectate ar trebui să își asume responsabilitatea de a răspunde la provocările de securitate globală și sănătate publică ridicate de această epidemie; solicită comunității internaționale să își pună în aplicare și să își onoreze angajamentele, dar și să susțină eforturile intensificate de acordare a asistenței necesare și adecvate țărilor afectate, sub conducerea și coordonarea generală a Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că această criză a fost subestimată de comunitatea internațională, precum și faptul că se înregistrează întârzieri în elaborarea unei strategii coordonate adecvate și în furnizarea de asistență; consideră că comunitatea internațională trebuie să joace un rol mai important în controlarea epidemiei de Ebola și că țările africane afectate ar trebui să își asume responsabilitatea de a răspunde la provocările de securitate globală și sănătate publică ridicate de această epidemie; solicită comunității internaționale să își pună în aplicare și să își onoreze angajamentele, dar și să susțină eforturile intensificate de acordare a asistenței necesare și adecvate țărilor afectate, sub conducerea și coordonarea generală a Organizației Națiunilor Unite;

| 4. | subliniază faptul că actuala epidemie constituie o amenințare pentru economia fragilă și pentru stabilitatea politică și socială a țărilor afectate și a întregii regiuni; își exprimă convingerea că această criză nu poate fi rezolvată prin simpla îmbunătățire a sistemelor de asistență medicală și că pentru soluționarea lacunelor critice ale acestor servicii esențiale este nevoie de o abordare integrată, cu participarea actorilor naționali, regionali și internaționali și în care să fie implicate diferite sectoare, inclusiv educația, formarea, serviciile sanitare și ajutorul alimentar; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că actuala epidemie constituie o amenințare pentru economia fragilă și pentru stabilitatea politică și socială a țărilor afectate și a întregii regiuni; își exprimă convingerea că această criză nu poate fi rezolvată prin simpla îmbunătățire a sistemelor de asistență medicală și că pentru soluționarea lacunelor critice ale acestor servicii esențiale este nevoie de o abordare integrată, cu participarea actorilor naționali, regionali și internaționali și în care să fie implicate diferite sectoare, inclusiv educația, formarea, serviciile sanitare și ajutorul alimentar;

| 5. | subliniază necesitatea de a izola boala fără a izola țările afectate de epidemie; de asemenea, subliniază necesitatea de a preveni stigmatizarea supraviețuitorilor, în special a copiilor; solicită punerea în aplicare cu consecvență a tuturor măsurilor necesare și eficiente în ceea ce privește transportul internațional de pasageri, care contribuie la prevenirea răspândirii în continuare a virusului Ebola din țările cele mai afectate din Africa de Vest; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea de a izola boala fără a izola țările afectate de epidemie; de asemenea, subliniază necesitatea de a preveni stigmatizarea supraviețuitorilor, în special a copiilor; solicită punerea în aplicare cu consecvență a tuturor măsurilor necesare și eficiente în ceea ce privește transportul internațional de pasageri, care contribuie la prevenirea răspândirii în continuare a virusului Ebola din țările cele mai afectate din Africa de Vest;

| 6. | salută angajamentul asumat de statele membre ale UE și de Comisia Europeană în vederea asigurării luării măsurilor de securitate adecvate pentru siguranța și protecția lucrătorilor medicali și umanitari internaționali și a formării corespunzătoare a acestor lucrători; apreciază eforturile depuse de Comisia Europeană și de statele membre în vederea soluționării problemei evacuării medicale și faptul că un sistem pentru evacuarea cadrelor medicale din regiune a fost instituit; subliniază necesitatea actualizării și perfecționării permanente a sistemului de evacuare medicală, ținând cont de potențiala creștere a nevoilor asociate mobilizării a unui număr mai mare de cadre medicale în țările afectate; solicită statelor membre să își coordoneze zborurile și să stabilească poduri aeriene dedicate pentru deplasarea personalului medical și a echipamentelor către țările afectate; |
| --- | --- |

6.

salută angajamentul asumat de statele membre ale UE și de Comisia Europeană în vederea asigurării luării măsurilor de securitate adecvate pentru siguranța și protecția lucrătorilor medicali și umanitari internaționali și a formării corespunzătoare a acestor lucrători; apreciază eforturile depuse de Comisia Europeană și de statele membre în vederea soluționării problemei evacuării medicale și faptul că un sistem pentru evacuarea cadrelor medicale din regiune a fost instituit; subliniază necesitatea actualizării și perfecționării permanente a sistemului de evacuare medicală, ținând cont de potențiala creștere a nevoilor asociate mobilizării a unui număr mai mare de cadre medicale în țările afectate; solicită statelor membre să își coordoneze zborurile și să stabilească poduri aeriene dedicate pentru deplasarea personalului medical și a echipamentelor către țările afectate;

| 7. | solicită comunității internaționale, inclusiv Uniunii Europene, Uniunii Africane (UA) și ECOWAS, să sprijine țările afectate de Ebola și să furnizeze resursele și asistența de care este urgent nevoie, inclusiv capacități medicale utilizabile, precum spitale de campanie cu personal calificat și cu experiență, consumabile, servicii de laborator, capacități de asistență logistică, de transport și de construcții, poduri aeriene și alte servicii de asistență aviatică și aeromedicală; subliniază importanța furnizării de cunoștințe tehnice, inclusiv de capacități de diagnosticare rapidă, precum și importanța formării cadrelor medicale; |
| --- | --- |

7.

solicită comunității internaționale, inclusiv Uniunii Europene, Uniunii Africane (UA) și ECOWAS, să sprijine țările afectate de Ebola și să furnizeze resursele și asistența de care este urgent nevoie, inclusiv capacități medicale utilizabile, precum spitale de campanie cu personal calificat și cu experiență, consumabile, servicii de laborator, capacități de asistență logistică, de transport și de construcții, poduri aeriene și alte servicii de asistență aviatică și aeromedicală; subliniază importanța furnizării de cunoștințe tehnice, inclusiv de capacități de diagnosticare rapidă, precum și importanța formării cadrelor medicale;

| 8. | solicită comunității internaționale să depună toate eforturile în vederea coordonării și consolidării cercetărilor în domeniul medical și a conceperii de tratamente, medicamente și vaccinuri împotriva virusului Ebola, care să fie eficiente și să respecte reglementările OMS în materie de siguranță; salută faptul că Comisia Europeană a anunțat că va aloca fonduri suplimentare pentru sprijinirea activităților de testare a vaccinurilor în Europa și în Africa, concomitent cu alte activități de cercetare legate de Ebola, însă subliniază faptul că vor fi în continuare necesare eforturi internaționale suplimentare pentru finanțarea și coordonarea programelor de cercetare și dezvoltare existente, în vederea conceperii de tratamente și vaccinuri împotriva virusului Ebola, precum și a altor boli care nu au un interes comercial imediat, însă care pot provoca epidemii similare în viitor; în acest sens, consideră că crearea unui vaccin împotriva acestor boli nu poate depinde de profitul potențial pentru industria farmaceutică și societățile private; |
| --- | --- |

8.

solicită comunității internaționale să depună toate eforturile în vederea coordonării și consolidării cercetărilor în domeniul medical și a conceperii de tratamente, medicamente și vaccinuri împotriva virusului Ebola, care să fie eficiente și să respecte reglementările OMS în materie de siguranță; salută faptul că Comisia Europeană a anunțat că va aloca fonduri suplimentare pentru sprijinirea activităților de testare a vaccinurilor în Europa și în Africa, concomitent cu alte activități de cercetare legate de Ebola, însă subliniază faptul că vor fi în continuare necesare eforturi internaționale suplimentare pentru finanțarea și coordonarea programelor de cercetare și dezvoltare existente, în vederea conceperii de tratamente și vaccinuri împotriva virusului Ebola, precum și a altor boli care nu au un interes comercial imediat, însă care pot provoca epidemii similare în viitor; în acest sens, consideră că crearea unui vaccin împotriva acestor boli nu poate depinde de profitul potențial pentru industria farmaceutică și societățile private;

| 9. | salută sprijinul financiar acordat de UE pentru misiunea ASEOWA a Uniunii Africane și pentru eforturile UA de a asigura coordonarea regională, inclusiv prin deschiderea unui coridor umanitar de la Dakar și serviciile aeriene regionale de la Abidjan, precum și înființarea unui centru de coordonare UNMEER la Accra; solicită Consiliului European și Comisiei Europene să sprijine și să încurajeze UA în ceea ce privește necesitatea unui plan de acțiune cuprinzător, care să acopere implicațiile politice, economice, sociale și de securitate ale crizei epidemiei de Ebola, care nu se va limita la situația actuală de urgență medicală și va afecta în continuare regiunea; |
| --- | --- |

9.

salută sprijinul financiar acordat de UE pentru misiunea ASEOWA a Uniunii Africane și pentru eforturile UA de a asigura coordonarea regională, inclusiv prin deschiderea unui coridor umanitar de la Dakar și serviciile aeriene regionale de la Abidjan, precum și înființarea unui centru de coordonare UNMEER la Accra; solicită Consiliului European și Comisiei Europene să sprijine și să încurajeze UA în ceea ce privește necesitatea unui plan de acțiune cuprinzător, care să acopere implicațiile politice, economice, sociale și de securitate ale crizei epidemiei de Ebola, care nu se va limita la situația actuală de urgență medicală și va afecta în continuare regiunea;

| 10. | salută și încurajează intensificarea permanentă a angajamentului financiar al Comisiei Europene în ceea ce privește ajutorul umanitar și de dezvoltare, logistica și cercetarea pentru răspunsul la criză, care se ridică în total la peste 550 de milioane de euro; subliniază necesitatea extinderii acestor investiții la proiecte din țările învecinate cu cele deja afectate de virus, pentru a evita răspândirea acestuia în alte țări din Africa de Vest, unde o epidemie ar avea consecințe dramatice; solicită UE să creeze sisteme de control pentru a se asigura că bugetul alocat combaterii epidemiei este folosit în mod corespunzător și eficient; |
| --- | --- |

10.

salută și încurajează intensificarea permanentă a angajamentului financiar al Comisiei Europene în ceea ce privește ajutorul umanitar și de dezvoltare, logistica și cercetarea pentru răspunsul la criză, care se ridică în total la peste 550 de milioane de euro; subliniază necesitatea extinderii acestor investiții la proiecte din țările învecinate cu cele deja afectate de virus, pentru a evita răspândirea acestuia în alte țări din Africa de Vest, unde o epidemie ar avea consecințe dramatice; solicită UE să creeze sisteme de control pentru a se asigura că bugetul alocat combaterii epidemiei este folosit în mod corespunzător și eficient;

| 11. | solicită UE să își intensifice eforturile de cooperare pentru dezvoltare, cu scopul de a sprijini și de a consolida sistemele medicale din țările ACP pe termen lung, astfel cum este prevăzut în Acordul de la Cotonou, și să se asigure că sănătatea devine un aspect prioritar în programele indicative naționale ale FED pentru următorul ciclu de programare pentru țările cele mai afectate și în cel de-al 11-lea Program de cooperare pentru dezvoltare intra-ACP al FED; |
| --- | --- |

11.

solicită UE să își intensifice eforturile de cooperare pentru dezvoltare, cu scopul de a sprijini și de a consolida sistemele medicale din țările ACP pe termen lung, astfel cum este prevăzut în Acordul de la Cotonou, și să se asigure că sănătatea devine un aspect prioritar în programele indicative naționale ale FED pentru următorul ciclu de programare pentru țările cele mai afectate și în cel de-al 11-lea Program de cooperare pentru dezvoltare intra-ACP al FED;

| 12. | arată că asistența financiară acordată țărilor afectate de Ebola nu ar trebui să se facă în detrimentul ajutoarelor pentru dezvoltare pe termen lung, ci complementar acestora, și că asistența ar trebui să nu se limiteze la asistența medicală imediată, ci să se extindă la serviciile medicale de bază în regiunea afectată, precum salubritatea și apa curată; |
| --- | --- |

12.

arată că asistența financiară acordată țărilor afectate de Ebola nu ar trebui să se facă în detrimentul ajutoarelor pentru dezvoltare pe termen lung, ci complementar acestora, și că asistența ar trebui să nu se limiteze la asistența medicală imediată, ci să se extindă la serviciile medicale de bază în regiunea afectată, precum salubritatea și apa curată;

| 13. | îndeamnă comunitatea internațională să ia măsuri imediate în vederea prevenirii unei crize a foametei și să protejeze securitatea alimentară și nivelul de trai din zonele afectate de Ebola, având în vedere reducerea comerțului cu alimente, creșterea prețurilor și reducerea recoltelor; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă comunitatea internațională să ia măsuri imediate în vederea prevenirii unei crize a foametei și să protejeze securitatea alimentară și nivelul de trai din zonele afectate de Ebola, având în vedere reducerea comerțului cu alimente, creșterea prețurilor și reducerea recoltelor;

| 14. | în acest sens, salută dorința Uniunii Africane de a extinde mandatul Fondului său special pentru asistența de urgență în vederea combaterii secetei și foametei în Africa, astfel încât să includă urgențele în materie de sănătate publică și alte dezastre; sprijină solicitarea adresată de UA statelor sale membre, de a aduce contribuții voluntare la acest fond; totodată, solicită un răspuns imediat la apelul de fonduri lansat de FAO pentru programul său de răspuns regional, în vederea furnizării de asistență gospodăriilor agricole care au fost cel mai grav afectate de epidemia de Ebola; |
| --- | --- |

14.

în acest sens, salută dorința Uniunii Africane de a extinde mandatul Fondului său special pentru asistența de urgență în vederea combaterii secetei și foametei în Africa, astfel încât să includă urgențele în materie de sănătate publică și alte dezastre; sprijină solicitarea adresată de UA statelor sale membre, de a aduce contribuții voluntare la acest fond; totodată, solicită un răspuns imediat la apelul de fonduri lansat de FAO pentru programul său de răspuns regional, în vederea furnizării de asistență gospodăriilor agricole care au fost cel mai grav afectate de epidemia de Ebola;

| 15. | salută înființarea Misiunii ONU pentru răspunsul de urgență la Ebola (UNMEER) și înființarea Grupului de lucru al UE pentru Ebola, precum și desemnarea comisarului Christos Stylianides drept coordonatorul UE al răspunsului la Ebola; apreciază hotărârea comisarului de a consolida răspunsul colectiv al UE și coordonarea acesteia și de a facilita cooperarea strânsă cu ONU, cu organizațiile regionale și cu alți parteneri cheie; își exprimă aprecierea pentru vizita acestuia din noiembrie 2014 în regiunea afectată, în vederea evaluării nevoilor și a deficiențelor în eforturile UE de limitare a epidemiei; este de acord că această evaluare de teren constituie un pas fundamental în determinarea unui curs de acțiune de succes; |
| --- | --- |

15.

salută înființarea Misiunii ONU pentru răspunsul de urgență la Ebola (UNMEER) și înființarea Grupului de lucru al UE pentru Ebola, precum și desemnarea comisarului Christos Stylianides drept coordonatorul UE al răspunsului la Ebola; apreciază hotărârea comisarului de a consolida răspunsul colectiv al UE și coordonarea acesteia și de a facilita cooperarea strânsă cu ONU, cu organizațiile regionale și cu alți parteneri cheie; își exprimă aprecierea pentru vizita acestuia din noiembrie 2014 în regiunea afectată, în vederea evaluării nevoilor și a deficiențelor în eforturile UE de limitare a epidemiei; este de acord că această evaluare de teren constituie un pas fundamental în determinarea unui curs de acțiune de succes;

| 16. | evidențiază faptul că pentru un răspuns reușit împotriva virusului Ebola este nevoie de o guvernare globală stabilă, de comunicare publică eficientă și de alte măsuri de consolidare a încrederii și că aceasta include educarea și informarea pentru o mai bună conștientizare a simptomelor, dar și acțiuni preventive pentru a facilita încrederea în măsurile de combatere a virusului Ebola și cooperarea publică cu aceste măsuri; totodată, consideră că personalul medical trebuie să se implice și să fie mai bine pregătit în vederea tratării persoanelor afectate și că trebuie să asigure legătura între populația locală și personalul medical internațional; |
| --- | --- |

16.

evidențiază faptul că pentru un răspuns reușit împotriva virusului Ebola este nevoie de o guvernare globală stabilă, de comunicare publică eficientă și de alte măsuri de consolidare a încrederii și că aceasta include educarea și informarea pentru o mai bună conștientizare a simptomelor, dar și acțiuni preventive pentru a facilita încrederea în măsurile de combatere a virusului Ebola și cooperarea publică cu aceste măsuri; totodată, consideră că personalul medical trebuie să se implice și să fie mai bine pregătit în vederea tratării persoanelor afectate și că trebuie să asigure legătura între populația locală și personalul medical internațional;

| 17. | consideră că Foaia de parcurs a OMS privind răspunsul împotriva virusului Ebola stă la baza activităților prioritare în combaterea acestuia; solicită statelor membre ale UE și țărilor ACP să sprijine OMS în consolidarea inițiativei sale tehnice și în furnizarea de asistență operațională guvernelor din țările afectate de Ebola și din țările învecinate, dar și din alte țări care pot fi expuse riscurilor și altor parteneri; îndeamnă comunitatea internațională să sprijine implementarea unor intervenții transfrontaliere sincronizate pentru combaterea actualei epidemii de Ebola; solicită statelor membre ale UE să sprijine implementarea Cadrului cuprinzător de răspuns al UE; |
| --- | --- |

17.

consideră că Foaia de parcurs a OMS privind răspunsul împotriva virusului Ebola stă la baza activităților prioritare în combaterea acestuia; solicită statelor membre ale UE și țărilor ACP să sprijine OMS în consolidarea inițiativei sale tehnice și în furnizarea de asistență operațională guvernelor din țările afectate de Ebola și din țările învecinate, dar și din alte țări care pot fi expuse riscurilor și altor parteneri; îndeamnă comunitatea internațională să sprijine implementarea unor intervenții transfrontaliere sincronizate pentru combaterea actualei epidemii de Ebola; solicită statelor membre ale UE să sprijine implementarea Cadrului cuprinzător de răspuns al UE;

| 18. | solicită convocarea unei conferințe a donatorilor internaționali cu privire la controlarea epidemiilor de Ebola și sprijinirea reconstrucției sociale și economice post-Ebola, inclusiv sprijinul pentru copiii rămași orfani în urma Ebola în țările afectate; |
| --- | --- |

18.

solicită convocarea unei conferințe a donatorilor internaționali cu privire la controlarea epidemiilor de Ebola și sprijinirea reconstrucției sociale și economice post-Ebola, inclusiv sprijinul pentru copiii rămași orfani în urma Ebola în țările afectate;

| 19. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Secretarului General al ONU, directorului general al OMS, Consiliului ACP-UE, Consiliului European, Comisiei Europene, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor naționale ale statelor membre ale UE, guvernelor și parlamentelor țărilor ACP, Uniunii Africane, Parlamentului panafrican și ECOWAS. |
| --- | --- |

19.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Secretarului General al ONU, directorului general al OMS, Consiliului ACP-UE, Consiliului European, Comisiei Europene, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor naționale ale statelor membre ale UE, guvernelor și parlamentelor țărilor ACP, Uniunii Africane, Parlamentului panafrican și ECOWAS.

REZOLUȚIE (29)

referitoare la extinderea terorismului în Africa

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reuniunea de la Strasbourg (Franța), din perioada 1–3 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

reuniunea de la Strasbourg (Franța), din perioada 1–3 decembrie 2014,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou dintre ACP și UE, în special articolul 11a, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou dintre ACP și UE, în special articolul 11a,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE referitoare la propagarea terorismului la nivel mondial: rolul internetului și al platformelor sociale |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE referitoare la propagarea terorismului la nivel mondial: rolul internetului și al platformelor sociale

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

| — | având în vedere Rezoluțiile 1373 (2001), 1566 (2004) și 1624 (2005) ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, care includ elementele esențiale ale cadrului juridic internațional pentru combaterea terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile 1373 (2001), 1566 (2004) și 1624 (2005) ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, care includ elementele esențiale ale cadrului juridic internațional pentru combaterea terorismului,

| — | având în vedere Strategia Globală a Organizației Națiunilor Unite împotriva terorismului, adoptată la 8 septembrie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Globală a Organizației Națiunilor Unite împotriva terorismului, adoptată la 8 septembrie 2006,

| — | având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite nr. 68/178 referitoare la protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în combaterea terorismului, nr. 68/187 din 18 decembrie 2013 referitoare la asistența tehnică pentru implementarea convențiilor și a protocoalelor internaționale contra terorismului și nr. 67/99 din 14 decembrie 2012 referitoare la măsurile în vederea eliminării terorismului internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite nr. 68/178 referitoare la protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în combaterea terorismului, nr. 68/187 din 18 decembrie 2013 referitoare la asistența tehnică pentru implementarea convențiilor și a protocoalelor internaționale contra terorismului și nr. 67/99 din 14 decembrie 2012 referitoare la măsurile în vederea eliminării terorismului internațional,

| — | având în vedere cea de-a 455-a reuniune a Consiliului pentru Pace și Securitate la nivelul șefilor de stat și de guvern, care a avut loc în Nairobi, Kenya, la 2 septembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 455-a reuniune a Consiliului pentru Pace și Securitate la nivelul șefilor de stat și de guvern, care a avut loc în Nairobi, Kenya, la 2 septembrie 2014,

| — | având în vedere Rezoluția Organizației Națiunilor Unite nr. 2178 referitoare la amenințările la adresa păcii și securității internaționale provocate de acțiuni de terorism, adoptată de Consiliul de Securitate la 24 septembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Organizației Națiunilor Unite nr. 2178 referitoare la amenințările la adresa păcii și securității internaționale provocate de acțiuni de terorism, adoptată de Consiliul de Securitate la 24 septembrie 2014,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981 și în special articolul 4 în care se stipulează dreptul inviolabil al ființelor umane la viață și integritate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981 și în special articolul 4 în care se stipulează dreptul inviolabil al ființelor umane la viață și integritate,

| — | având în vedere Convenția Organizației Unității Africane (OUA) privind prevenirea și combaterea terorismului, adoptată în 1990 și Planul de la Alger al Reuniunii interguvernamentale la nivel înalt pe probleme de terorism a Uniunii Africane de acțiune pentru prevenirea și combaterea terorismului în Africa, adoptat în 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Unității Africane (OUA) privind prevenirea și combaterea terorismului, adoptată în 1990 și Planul de la Alger al Reuniunii interguvernamentale la nivel înalt pe probleme de terorism a Uniunii Africane de acțiune pentru prevenirea și combaterea terorismului în Africa, adoptat în 2002,

| — | având în vedere numirea reprezentantului special al Uniunii Africane (UA) pentru cooperarea în lupta împotriva terorismului din octombrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere numirea reprezentantului special al Uniunii Africane (UA) pentru cooperarea în lupta împotriva terorismului din octombrie 2010,

| — | având în vedere Comunicatul privind prevenirea și combaterea terorismului și a extremismului violent în Africa, adoptat la cea de-a 455-a reuniune a Consiliului pentru Pace și Securitate al Uniunii Africane de la 2 septembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul privind prevenirea și combaterea terorismului și a extremismului violent în Africa, adoptat la cea de-a 455-a reuniune a Consiliului pentru Pace și Securitate al Uniunii Africane de la 2 septembrie 2014,

| — | având în vedere Deciziile nr. 3/04 și 7/06 ale Consiliului Ministerial al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa referitoare la combaterea utilizării internetului în scopuri teroriste, |
| --- | --- |

—

având în vedere Deciziile nr. 3/04 și 7/06 ale Consiliului Ministerial al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa referitoare la combaterea utilizării internetului în scopuri teroriste,

| — | având în vedere Strategia Uniunii Europene de combatere a terorismului din 30 noiembrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Uniunii Europene de combatere a terorismului din 30 noiembrie 2005,

| — | având în vedere cel de-al patrulea pilon al Strategiei Uniunii Europene pentru securitate și dezvoltare în Sahel din septembrie 2014, referitor la combaterea extremismului violent și a radicalismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al patrulea pilon al Strategiei Uniunii Europene pentru securitate și dezvoltare în Sahel din septembrie 2014, referitor la combaterea extremismului violent și a radicalismului,

| — | având în vedere planul de acțiune al UE pentru combaterea terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune al UE pentru combaterea terorismului,

| — | având în vedere abordarea globală a UE din 11 decembrie 2013 referitoare la crize și la conflicte externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere abordarea globală a UE din 11 decembrie 2013 referitoare la crize și la conflicte externe,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2013 referitoare la Strategia UE pentru Cornul Africii (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2013 referitoare la Strategia UE pentru Cornul Africii (30),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la implementarea politicii de securitate și apărare comune (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 21 noiembrie 2013 referitoare la implementarea politicii de securitate și apărare comune (31),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 17 iulie 2014 referitoare la Nigeria – recentele atacuri comise de Boko Haram (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 17 iulie 2014 referitoare la Nigeria – recentele atacuri comise de Boko Haram (32),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Ministerial de la Londra privind securitatea în Nigeria din 12 iunie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Ministerial de la Londra privind securitatea în Nigeria din 12 iunie 2014,

| A. | întrucât terorismul, sub toate formele sale, continuă să fie una dintre cele mai grave amenințări la adresa păcii, securității și dezvoltării; |
| --- | --- |

A.

întrucât terorismul, sub toate formele sale, continuă să fie una dintre cele mai grave amenințări la adresa păcii, securității și dezvoltării;

| B. | întrucât Rezoluția 1624/2005 a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite solicită statelor să ia toate măsurile necesare, adecvate și în conformitate cu obligațiile lor în temeiul dreptului internațional pentru a interzice prin lege instigarea la săvârșirea de acte teroriste; |
| --- | --- |

B.

întrucât Rezoluția 1624/2005 a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite solicită statelor să ia toate măsurile necesare, adecvate și în conformitate cu obligațiile lor în temeiul dreptului internațional pentru a interzice prin lege instigarea la săvârșirea de acte teroriste;

| C. | întrucât, în ultimul deceniu, pericolul terorismului și a actelor teroriste în Africa a crescut într-un ritm alarmant, baza de date globală privind terorismul înregistrând aproape 1  200 de incidente numai în 2012, în care sunt implicați factori atât interni, cât și externi; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ultimul deceniu, pericolul terorismului și a actelor teroriste în Africa a crescut într-un ritm alarmant, baza de date globală privind terorismul înregistrând aproape 1  200 de incidente numai în 2012, în care sunt implicați factori atât interni, cât și externi;

| D. | întrucât combaterea terorismului poate fi eficientă numai dacă este desfășurată în spiritul unei cooperări internaționale strânse și în conformitate cu dreptul internațional; |
| --- | --- |

D.

întrucât combaterea terorismului poate fi eficientă numai dacă este desfășurată în spiritul unei cooperări internaționale strânse și în conformitate cu dreptul internațional;

| E. | întrucât o serie de factori, precum sărăcia, șomajul în rândul tinerilor, excluderea socială, intoleranța, lipsa educației, nedreptățile sociale, conflictele, guvernarea defectuoasă și corupția, pot crea un teren propice pentru radicalizare; |
| --- | --- |

E.

întrucât o serie de factori, precum sărăcia, șomajul în rândul tinerilor, excluderea socială, intoleranța, lipsa educației, nedreptățile sociale, conflictele, guvernarea defectuoasă și corupția, pot crea un teren propice pentru radicalizare;

| F. | întrucât terorismul nu poate și nu ar trebui să fie asociat niciunei religii, naționalități, civilizații sau origini geografice, cu condiția ca practicile religioase să nu intre în conflict cu principiile statului de drept; |
| --- | --- |

F.

întrucât terorismul nu poate și nu ar trebui să fie asociat niciunei religii, naționalități, civilizații sau origini geografice, cu condiția ca practicile religioase să nu intre în conflict cu principiile statului de drept;

| G. | întrucât terorismul este alimentat de activități ilegale, precum luarea de ostatici și traficul de ființe umane, arme, droguri și resurse naturale; |
| --- | --- |

G.

întrucât terorismul este alimentat de activități ilegale, precum luarea de ostatici și traficul de ființe umane, arme, droguri și resurse naturale;

| H. | întrucât UE a introdus Boko Haram și pe liderul său, Abubakar Shekau, pe lista sa de organizații teroriste, ca urmare a deciziei ONU și a altor parteneri internaționali de a declara Boko Haram o organizație teroristă; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE a introdus Boko Haram și pe liderul său, Abubakar Shekau, pe lista sa de organizații teroriste, ca urmare a deciziei ONU și a altor parteneri internaționali de a declara Boko Haram o organizație teroristă;

| I. | întrucât Boko Haram reprezintă o amenințare tot mai mare nu numai pentru stabilitatea Nigeriei, ci pentru întreaga regiune a Africii de Vest și Centrale și a Sahelului; întrucât violențele provocate de această organizație islamistă extremistă a cauzat mii de morți în ultimul deceniu; întrucât acțiunile acestei organizații îi vizează pe toți cei care nu împărtășesc convingerile sale dogmatice și extremiste; |
| --- | --- |

I.

întrucât Boko Haram reprezintă o amenințare tot mai mare nu numai pentru stabilitatea Nigeriei, ci pentru întreaga regiune a Africii de Vest și Centrale și a Sahelului; întrucât violențele provocate de această organizație islamistă extremistă a cauzat mii de morți în ultimul deceniu; întrucât acțiunile acestei organizații îi vizează pe toți cei care nu împărtășesc convingerile sale dogmatice și extremiste;

| J. | întrucât UE și statele membre sunt pregătite să sprijine Nigeria și alte țări din regiune în eforturile lor de protejare a cetățenilor, de înfrângere a terorismului și de stopare a culturii impunității, în special în ceea ce privește violența sexuală; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE și statele membre sunt pregătite să sprijine Nigeria și alte țări din regiune în eforturile lor de protejare a cetățenilor, de înfrângere a terorismului și de stopare a culturii impunității, în special în ceea ce privește violența sexuală;

| K. | întrucât Al-Qaeda și organizațiile sale afiliate au o prezență ridicată în Africa Subsahariană încă din anii 1990 și și-au asumat responsabilitatea pentru atacuri semnificative de-a lungul timpului în Etiopia, Kenya, Somalia, Sudan, Tanzania și Uganda, Kenya fiind ținta cea mai frecventă a atacurilor Al-Qaeda și Al-Shabaab; |
| --- | --- |

K.

întrucât Al-Qaeda și organizațiile sale afiliate au o prezență ridicată în Africa Subsahariană încă din anii 1990 și și-au asumat responsabilitatea pentru atacuri semnificative de-a lungul timpului în Etiopia, Kenya, Somalia, Sudan, Tanzania și Uganda, Kenya fiind ținta cea mai frecventă a atacurilor Al-Qaeda și Al-Shabaab;

| L. | întrucât, de asemenea, organizația Al-Qaeda în Maghrebul Islamic continuă să compromită securitatea și dezvoltarea regională în întreaga regiune sahelo-sahariană; |
| --- | --- |

L.

întrucât, de asemenea, organizația Al-Qaeda în Maghrebul Islamic continuă să compromită securitatea și dezvoltarea regională în întreaga regiune sahelo-sahariană;

| M. | întrucât Janjaweed, Armata pentru eliberarea Sudanului și Mișcarea pentru Justiție și Egalitate și Forțele Democrate pentru Eliberarea Rwandei (FDLR) și alte organizații comit acte de terorism în Africa, în timp ce se spune că Joseph Kony și Armata sa de Rezistență a Domnului au fost izgoniți din Uganda și sunt răspândiți pe teritoriul Sudanului de Sud, al Republicii Democrate Congo și al Republicii Centrafricane; |
| --- | --- |

M.

întrucât Janjaweed, Armata pentru eliberarea Sudanului și Mișcarea pentru Justiție și Egalitate și Forțele Democrate pentru Eliberarea Rwandei (FDLR) și alte organizații comit acte de terorism în Africa, în timp ce se spune că Joseph Kony și Armata sa de Rezistență a Domnului au fost izgoniți din Uganda și sunt răspândiți pe teritoriul Sudanului de Sud, al Republicii Democrate Congo și al Republicii Centrafricane;

| N. | întrucât actuala situație îngrijorătoare din Siria și Irak, având în vedere creșterea și consolidarea Statului Islamic, are efecte cumplite și destabilizatoare pe continentul african, în special în zona sa de nord-est și întrucât teroriști din zone ale Africii precum Somalia se îndreaptă către Siria și Irak pentru a se alătură forțelor ISIS; |
| --- | --- |

N.

întrucât actuala situație îngrijorătoare din Siria și Irak, având în vedere creșterea și consolidarea Statului Islamic, are efecte cumplite și destabilizatoare pe continentul african, în special în zona sa de nord-est și întrucât teroriști din zone ale Africii precum Somalia se îndreaptă către Siria și Irak pentru a se alătură forțelor ISIS;

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la accentuarea amenințării terorismului în Africa, în special în zona sahelo-sahariană, în Cornul Africii și în regiunea centrală a acestui continent, precum și cu privire la atrocitățile comise de grupările Al-Sharia, de Ansaru și de Boko Haram în Nigeria; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la accentuarea amenințării terorismului în Africa, în special în zona sahelo-sahariană, în Cornul Africii și în regiunea centrală a acestui continent, precum și cu privire la atrocitățile comise de grupările Al-Sharia, de Ansaru și de Boko Haram în Nigeria;

| 2. | se arată îngrijorat de legătura tot mai strânsă dintre terorism, extremismul violent și crima organizată transnațională și de convergența tot mai accentuată a grupărilor africane cu rețele globale de teroriști și cu finanțatorii acestora și cu traficanți; consideră că aceasta este reprezintă un pericol tot mai mare pentru pacea, securitatea, stabilitatea și dezvoltarea Africii; |
| --- | --- |

2.

se arată îngrijorat de legătura tot mai strânsă dintre terorism, extremismul violent și crima organizată transnațională și de convergența tot mai accentuată a grupărilor africane cu rețele globale de teroriști și cu finanțatorii acestora și cu traficanți; consideră că aceasta este reprezintă un pericol tot mai mare pentru pacea, securitatea, stabilitatea și dezvoltarea Africii;

| 3. | condamnă cu tărie toate actele de terorism comise pe continentul african, inclusiv atacurile cu arme și cu bombe, atentatele sinucigașe cu bombe, răpirile și alte acțiuni de violență comise împotriva unor ținte civile, guvernamentale și militare, de către toate grupările teroriste, în special de către Al-Shabaab, Al-Qaeda în Maghrebul Islamic, Mișcarea pentru Unitate și Jihad în Africa de Vest (MUJAO), Boko Haram și Armata de Rezistență a Domnului, precum și acțiunile nocive ale FDLR și ale Forțelor Democrate Aliate în estul Republicii Democrate Congo; |
| --- | --- |

3.

condamnă cu tărie toate actele de terorism comise pe continentul african, inclusiv atacurile cu arme și cu bombe, atentatele sinucigașe cu bombe, răpirile și alte acțiuni de violență comise împotriva unor ținte civile, guvernamentale și militare, de către toate grupările teroriste, în special de către Al-Shabaab, Al-Qaeda în Maghrebul Islamic, Mișcarea pentru Unitate și Jihad în Africa de Vest (MUJAO), Boko Haram și Armata de Rezistență a Domnului, precum și acțiunile nocive ale FDLR și ale Forțelor Democrate Aliate în estul Republicii Democrate Congo;

| 4. | își exprimă deplina solidaritate cu țările afectate și cu victimele terorismului, precum și cu cei care și-au pierdut prieteni și membri ai familiei; insistă asupra faptului că nicio țară care dorește să contribuie la lupta împotriva terorismului nu va suporta de una singură consecințele angajamentului său; de asemenea, regretă pierderile de vieți omenești și abuzurile împotriva drepturilor omului provocate de acțiuni ale forțelor de securitate, inclusiv de acte de violență, care nu au fost controlate sau direcționate corespunzător; |
| --- | --- |

4.

își exprimă deplina solidaritate cu țările afectate și cu victimele terorismului, precum și cu cei care și-au pierdut prieteni și membri ai familiei; insistă asupra faptului că nicio țară care dorește să contribuie la lupta împotriva terorismului nu va suporta de una singură consecințele angajamentului său; de asemenea, regretă pierderile de vieți omenești și abuzurile împotriva drepturilor omului provocate de acțiuni ale forțelor de securitate, inclusiv de acte de violență, care nu au fost controlate sau direcționate corespunzător;

| 5. | salută eforturile Uniunii Africane în vederea combaterii extremismului și a terorismului pe continentul african; |
| --- | --- |

5.

salută eforturile Uniunii Africane în vederea combaterii extremismului și a terorismului pe continentul african;

| 6. | solicită țărilor ACP și UE să își respecte integral obligațiile care le revin în temeiul rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU, să coopereze pe deplin cu Comitetul contra terorismului, să îmbunătățească gradul de vigilență și să creeze modalități de cooperare pentru prevenirea actelor de terorism, dar și să creeze mecanisme pentru schimbul de informații cu privire la, printre altele, traficul de arme, supravegherea granițelor, informațiile secrete, asistență în legătură cu anchetele și procedurile penale asociate finanțării sau sprijinirii acțiunilor de terorism; îndeamnă UE și alți parteneri internaționali să sprijine inițiativa africană și capacitatea internă a acestui continent de a identifica soluții în lupta împotriva terorismului, în special furnizând asistența necesară pe baza nevoilor și a priorităților identificate de statele africane și de partenerii acestora; |
| --- | --- |

6.

solicită țărilor ACP și UE să își respecte integral obligațiile care le revin în temeiul rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU, să coopereze pe deplin cu Comitetul contra terorismului, să îmbunătățească gradul de vigilență și să creeze modalități de cooperare pentru prevenirea actelor de terorism, dar și să creeze mecanisme pentru schimbul de informații cu privire la, printre altele, traficul de arme, supravegherea granițelor, informațiile secrete, asistență în legătură cu anchetele și procedurile penale asociate finanțării sau sprijinirii acțiunilor de terorism; îndeamnă UE și alți parteneri internaționali să sprijine inițiativa africană și capacitatea internă a acestui continent de a identifica soluții în lupta împotriva terorismului, în special furnizând asistența necesară pe baza nevoilor și a priorităților identificate de statele africane și de partenerii acestora;

| 7. | solicită țărilor ACP și statelor membre ale UE să prevină circulația teroriștilor și a grupărilor teroriste prin controale eficiente la frontieră și de identitate; în acest sens, solicită tuturor statelor să pună în aplicare Rezoluția 2178 (2014) a ONU; |
| --- | --- |

7.

solicită țărilor ACP și statelor membre ale UE să prevină circulația teroriștilor și a grupărilor teroriste prin controale eficiente la frontieră și de identitate; în acest sens, solicită tuturor statelor să pună în aplicare Rezoluția 2178 (2014) a ONU;

| 8. | solicită ACP și UE să folosească mecanismele corespunzătoare pentru prevenirea recrutării de persoane europene și africane în grupările teroriste; |
| --- | --- |

8.

solicită ACP și UE să folosească mecanismele corespunzătoare pentru prevenirea recrutării de persoane europene și africane în grupările teroriste;

| 9. | solicită țărilor ACP și statelor membre ale UE să își intensifice eforturile comune în vederea eliminării resurselor financiare ale teroriștilor și ale grupărilor teroriste și sprijină restricțiile care previn în mod eficient comunicarea între grupările teroriste și accesul acestora la finanțare, asigurând pe deplin respectul pentru drepturile omului, libertățile fundamentale și dreptul internațional, în special dreptul cetățenilor la libera exprimare, libera circulație, opoziție democratică și dezbatere; |
| --- | --- |

9.

solicită țărilor ACP și statelor membre ale UE să își intensifice eforturile comune în vederea eliminării resurselor financiare ale teroriștilor și ale grupărilor teroriste și sprijină restricțiile care previn în mod eficient comunicarea între grupările teroriste și accesul acestora la finanțare, asigurând pe deplin respectul pentru drepturile omului, libertățile fundamentale și dreptul internațional, în special dreptul cetățenilor la libera exprimare, libera circulație, opoziție democratică și dezbatere;

| 10. | solicită comunității internaționale și în special țărilor ACP și statelor membre ale UE să pună în aplicare reglementările existente care previn proliferarea în continuare a armelor și furnizarea de arme grupărilor teroriste; îndeamnă comunitatea internațională să își intensifice eforturile în vederea restabilirii unui control eficient al stocurilor de arme de pe teritoriul Libiei; |
| --- | --- |

10.

solicită comunității internaționale și în special țărilor ACP și statelor membre ale UE să pună în aplicare reglementările existente care previn proliferarea în continuare a armelor și furnizarea de arme grupărilor teroriste; îndeamnă comunitatea internațională să își intensifice eforturile în vederea restabilirii unui control eficient al stocurilor de arme de pe teritoriul Libiei;

| 11. | salută actuala cooperare dintre UA și UE, în special utilizarea EUFOR CAR, a EUCAP Sahel Mali și a EUTM Mali; constată cu satisfacție că EUTM Somalia a contribuit la formarea a peste 4  000 de soldați din Armata Națională Somaleză (SNA); recunoaște contribuția meritorie a armatelor mai multor țări africane în cadrul MISCA, MINUSMA și AMISOM; |
| --- | --- |

11.

salută actuala cooperare dintre UA și UE, în special utilizarea EUFOR CAR, a EUCAP Sahel Mali și a EUTM Mali; constată cu satisfacție că EUTM Somalia a contribuit la formarea a peste 4  000 de soldați din Armata Națională Somaleză (SNA); recunoaște contribuția meritorie a armatelor mai multor țări africane în cadrul MISCA, MINUSMA și AMISOM;

| 12. | reamintește că o luptă eficientă împotriva terorismului necesită eradicarea cauzelor fundamentale ale acestuia, precum excluderea socială, inegalitatea, subdezvoltarea, corupția, deturnarea de venituri din exploatarea resurselor naturale, radicalizarea și lipsa de speranță, de participare politică și de perspective, ca urmare a sărăciei cronice; solicită UE să colaboreze cu țările ACP în abordarea acestor cauze fundamentale și să contribuie astfel încât în zonele afectate de terorism și de instabilitate să se facă eforturi speciale pentru a asigura accesul echitabil la educație, la asistența medicală și la alte servicii de bază și furnizarea acestora publicului general; |
| --- | --- |

12.

reamintește că o luptă eficientă împotriva terorismului necesită eradicarea cauzelor fundamentale ale acestuia, precum excluderea socială, inegalitatea, subdezvoltarea, corupția, deturnarea de venituri din exploatarea resurselor naturale, radicalizarea și lipsa de speranță, de participare politică și de perspective, ca urmare a sărăciei cronice; solicită UE să colaboreze cu țările ACP în abordarea acestor cauze fundamentale și să contribuie astfel încât în zonele afectate de terorism și de instabilitate să se facă eforturi speciale pentru a asigura accesul echitabil la educație, la asistența medicală și la alte servicii de bază și furnizarea acestora publicului general;

| 13. | reamintește că populația tânără și vulnerabilă este mai expusă proceselor de radicalizare; solicită statelor să se asigure că școlile nu sunt folosite drept centre pentru proliferarea ideologiilor extremiste; |
| --- | --- |

13.

reamintește că populația tânără și vulnerabilă este mai expusă proceselor de radicalizare; solicită statelor să se asigure că școlile nu sunt folosite drept centre pentru proliferarea ideologiilor extremiste;

| 14. | subliniază faptul că pacea și stabilitatea sunt condiții prealabile esențiale pentru dezvoltare și prosperitate; consideră că Cadrul de dezvoltare globală post-2015 ar trebui să reflecte obiectivele de construcție a păcii și a statelor ca obiectiv independent și subliniază că acesta ar trebui să includă consolidarea tuturor politicilor publice care promovează dezvoltarea umană și durabilă; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că pacea și stabilitatea sunt condiții prealabile esențiale pentru dezvoltare și prosperitate; consideră că Cadrul de dezvoltare globală post-2015 ar trebui să reflecte obiectivele de construcție a păcii și a statelor ca obiectiv independent și subliniază că acesta ar trebui să includă consolidarea tuturor politicilor publice care promovează dezvoltarea umană și durabilă;

| 15. | solicită UE să promoveze în continuare coerența politicilor pentru dezvoltare și să consolideze poziția politicii de dezvoltare a UE în contextul acțiunii externe a UE, în special în contextul zonelor afectate de criză și de conflicte; |
| --- | --- |

15.

solicită UE să promoveze în continuare coerența politicilor pentru dezvoltare și să consolideze poziția politicii de dezvoltare a UE în contextul acțiunii externe a UE, în special în contextul zonelor afectate de criză și de conflicte;

| 16. | subliniază faptul că pentru contracararea terorismului este nevoie de capacități militare și de securitate consolidate și controlate democratic, inclusiv de echipamente și resurse umane adecvate, în țările cele mai afectate; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că pentru contracararea terorismului este nevoie de capacități militare și de securitate consolidate și controlate democratic, inclusiv de echipamente și resurse umane adecvate, în țările cele mai afectate;

| 17. | salută elaborarea Legii-model africane pentru combaterea terorismului și încurajează statele membre ale UA să folosească Legea-model pentru îmbunătățirea legislației naționale; subliniază importanța unui sistem judiciar independent, imparțial și accesibil, a stopării impunității și a respectării mai stricte a statului de drept și a drepturilor fundamentale ale omului; subliniază faptul că măsurile pentru combaterea terorismului și protecția drepturilor omului nu sunt obiective opuse, ci complementare și care se consolidează reciproc, și că combaterea terorismului trebuie să respecte toate obligațiile asumate în temeiul dreptului internațional; |
| --- | --- |

17.

salută elaborarea Legii-model africane pentru combaterea terorismului și încurajează statele membre ale UA să folosească Legea-model pentru îmbunătățirea legislației naționale; subliniază importanța unui sistem judiciar independent, imparțial și accesibil, a stopării impunității și a respectării mai stricte a statului de drept și a drepturilor fundamentale ale omului; subliniază faptul că măsurile pentru combaterea terorismului și protecția drepturilor omului nu sunt obiective opuse, ci complementare și care se consolidează reciproc, și că combaterea terorismului trebuie să respecte toate obligațiile asumate în temeiul dreptului internațional;

| 18. | evidențiază importanța intensificării cooperării pentru abordarea cauzelor fundamentale ale instabilității, fragilității și conflictelor; subliniază importanța abordării tuturor aspectelor ciclului de conflict, de la acțiuni preventive la reconstrucția și dezvoltarea postconflict; |
| --- | --- |

18.

evidențiază importanța intensificării cooperării pentru abordarea cauzelor fundamentale ale instabilității, fragilității și conflictelor; subliniază importanța abordării tuturor aspectelor ciclului de conflict, de la acțiuni preventive la reconstrucția și dezvoltarea postconflict;

| 19. | solicită țărilor ACP și statelor membre ale UE să combată nu doar manifestările armate ale amenințării teroriste, ci și cauzele acesteia și, prin urmare, solicită implementarea de urgență a programelor de asistență pentru populațiile din Sahel amenințate de secetă, deșertificare, absența serviciilor fundamentale de educație și sănătate, izolare și comunicare deficitară; |
| --- | --- |

19.

solicită țărilor ACP și statelor membre ale UE să combată nu doar manifestările armate ale amenințării teroriste, ci și cauzele acesteia și, prin urmare, solicită implementarea de urgență a programelor de asistență pentru populațiile din Sahel amenințate de secetă, deșertificare, absența serviciilor fundamentale de educație și sănătate, izolare și comunicare deficitară;

| 20. | solicită țărilor africane din cadrul ACP să își reafirme angajamentul față de prevenirea violenței sexuale în cadrul conflictelor și față de emanciparea și educarea femeilor și fetelor; condamnă cât mai aspru posibil toate formele de violență împotriva femeilor și a fetelor și valul continuu de atacuri și alte acțiuni de violență comise de Boko Haram, care se estimează că au răpit viețile a peste 12  000 de persoane din 2009 până în prezent; solicită de urgență eliberarea necondiționată a elevelor Chibok și a tuturor copiilor răpiți în Nigeria; salută încercările guvernului din Nigeria de a încheia un armistițiu cu Boko Haram și de a negocia eliberarea celor 219 de eleve răpite de Boko Haram în aprilie 2014; este în continuare îngrijorat de faptul că aceasta nu a prevenit violența și răpirea ulterioară a 60 de fete în satele Waga Mongoro și Gwarta și a 30 de copii în orașul Mafa din statul Borno, în săptămâna datei de 20 octombrie 2014; |
| --- | --- |

20.

solicită țărilor africane din cadrul ACP să își reafirme angajamentul față de prevenirea violenței sexuale în cadrul conflictelor și față de emanciparea și educarea femeilor și fetelor; condamnă cât mai aspru posibil toate formele de violență împotriva femeilor și a fetelor și valul continuu de atacuri și alte acțiuni de violență comise de Boko Haram, care se estimează că au răpit viețile a peste 12  000 de persoane din 2009 până în prezent; solicită de urgență eliberarea necondiționată a elevelor Chibok și a tuturor copiilor răpiți în Nigeria; salută încercările guvernului din Nigeria de a încheia un armistițiu cu Boko Haram și de a negocia eliberarea celor 219 de eleve răpite de Boko Haram în aprilie 2014; este în continuare îngrijorat de faptul că aceasta nu a prevenit violența și răpirea ulterioară a 60 de fete în satele Waga Mongoro și Gwarta și a 30 de copii în orașul Mafa din statul Borno, în săptămâna datei de 20 octombrie 2014;

| 21. | solicită Comisiei Europene și organizațiilor internaționale, precum Comitetul pentru combaterea terorismului, Interpol și Oficiul ONU pentru combaterea traficului de droguri și prevenirea criminalității, să furnizeze țărilor ACP asistența necesară pentru ca acestea să își dezvolte capacitatea de a preveni și combate terorismul; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei Europene și organizațiilor internaționale, precum Comitetul pentru combaterea terorismului, Interpol și Oficiul ONU pentru combaterea traficului de droguri și prevenirea criminalității, să furnizeze țărilor ACP asistența necesară pentru ca acestea să își dezvolte capacitatea de a preveni și combate terorismul;

| 22. | solicită guvernelor țărilor ACP și comunităților religioase din țările implicate să se implice în mod activ în eforturile de reconciliere și să respingă orice încercări de incitare la ură între comunitățile religioase; |
| --- | --- |

22.

solicită guvernelor țărilor ACP și comunităților religioase din țările implicate să se implice în mod activ în eforturile de reconciliere și să respingă orice încercări de incitare la ură între comunitățile religioase;

| 23. | salută disponibilitatea guvernului somalez de a purta discuții cu membrii Al-Shabaab care s-au predat; subliniază faptul că discuțiile serioase pot începe doar atunci când Al-Shabaab va declara că dorește să contribuie la găsirea unei soluții pentru Somalia; evidențiază importanța recentelor realizări militare ale Armatei Naționale Somaleze și ale forțelor UA, care au eliberat mai multe orașe și drumuri de sub controlul Al-Shabaab; ia act de decesul lui Ahmed Godane, liderul Al-Shabaab; |
| --- | --- |

23.

salută disponibilitatea guvernului somalez de a purta discuții cu membrii Al-Shabaab care s-au predat; subliniază faptul că discuțiile serioase pot începe doar atunci când Al-Shabaab va declara că dorește să contribuie la găsirea unei soluții pentru Somalia; evidențiază importanța recentelor realizări militare ale Armatei Naționale Somaleze și ale forțelor UA, care au eliberat mai multe orașe și drumuri de sub controlul Al-Shabaab; ia act de decesul lui Ahmed Godane, liderul Al-Shabaab;

| 24. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de Miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Serviciului European de Acțiune Externă, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican și organizațiilor regionale ACP. |
| --- | --- |

24.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de Miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Serviciului European de Acțiune Externă, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican și organizațiilor regionale ACP.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 3 decembrie 2014 la Strasbourg (Franța).

1

(2)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 3 decembrie 2014 la Strasbourg (Franța).

2

(3)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

3

(4)  JO L 287, 28.10.2005, p. 4.

4

(5)  JO L 287, 4.11.2010, p. 3.

5

(6)  http://www.lisbon-treaty.org/wcm/the-lisbon-treaty/treaty-on-the-functioning-of-the-european-union and-comments/part-5-external-action-by-the-union/title-3-cooperation-with-third-countries-and humantarian-aid/chapter-1-development-cooperation/496-article-208.html

6

(7)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/142094.pdf

7

(8)  http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/document/COM20140263.doc

8

(9)  http://www.un.org/partnerships/Docs/partnershipreport_a-56-323.pdf

9

(10)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Partnerships/Private%20Sector/UNDP Private-Sector-Strategy-final-draft-2012.pdf

10

(11)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

11

(12)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

12

(13)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

13

(14)  http://www.uncsd2012.org/content/documents/814UNCSD%20REPORT%20final%20revs.pdf

14

(15)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

15

(16)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:2020:FIN:RO:PDF

16

(17)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

17

(18)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/-- multi/documents/publication/wcms_094386.pdf

18

(19)  http://www.unglobalcompact.org/AboutTheGC/

19

(20)  http://www.oecd.org/investment/mne/38783873.pdf

20

(21)  http://www.worldbank.org/ida/papers/ABCs/psd-2013.pdf

21

(22)  http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Policy-Documents/2013-2017_- Private_Sector_Development_Strategy.pdf

22

(23)  http://www.eac.int/index.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=167&Itemid=163

23

(24)  http://www.eac.int/index.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=650&Itemid=163

24

(25)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/143315.pdf

25

(26)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 3 decembrie 2014 la Strasbourg (Franța).

26

(27)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 3 decembrie 2014 la Strasbourg (Franța).

27

(28)  Texte adoptate, P8_(2014)0026.

28

(29)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 3 decembrie 2014 la Strasbourg (Franța).

29

(30)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0006.

30

(31)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0513.

31

(32)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0008.

32

---