# Europeiska unionens L 166/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 166 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången30 juni 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 166

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången30 juni 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 110 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av | 1 |
| | * | Föreskrifter nr 120 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av förbränningsmotorer för montering i jordbruks- och skogstraktorer samt i mobila maskiner, som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med avseende på mätning av nettoeffekt, nettovridmoment och specifik bränsleförbrukning [2015/1000] | 170 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 110 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av

1

*

Föreskrifter nr 120 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av förbränningsmotorer för montering i jordbruks- och skogstraktorer samt i mobila maskiner, som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med avseende på mätning av nettoeffekt, nettovridmoment och specifik bränsleförbrukning [2015/1000]

170

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 30.6.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/1

---

Endast Unece-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 110 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av

| I. | specifika komponenter i motorfordon som använder komprimerad naturgas (CNG – Compressed Natural Gas) och/eller kondenserad naturgas (LNG – Liquefied Natural Gas) i sina framdrivningssystem, |
| --- | --- |

I.

specifika komponenter i motorfordon som använder komprimerad naturgas (CNG – Compressed Natural Gas) och/eller kondenserad naturgas (LNG – Liquefied Natural Gas) i sina framdrivningssystem,

| II. | fordon med avseende på installationen av specifika komponenter av godkänd typ för användande av komprimerad naturgas (CNG – Compressed Natural Gas) och/eller kondenserad naturgas (LNG – Liquefied Natural Gas) i framdrivningssystemet. [2015/999] |
| --- | --- |

II.

fordon med avseende på installationen av specifika komponenter av godkänd typ för användande av komprimerad naturgas (CNG – Compressed Natural Gas) och/eller kondenserad naturgas (LNG – Liquefied Natural Gas) i framdrivningssystemet. [2015/999]

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 1 till ändringsserie 01 – dag för ikraftträdande: 9 oktober 2014

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Referenser |
| --- | --- |

2.

| 3. | Klassificering av komponenter |
| --- | --- |

3.

| 4. | Definitioner |
| --- | --- |

4.

DEL I –   Typgodkännande av specifika komponenter i motorfordon som använder komprimerad naturgas (CNG – Compressed Natural Gas) och/eller kondenserad naturgas (LNG – Liquefied Natural Gas) i sina framdrivningssystem.

| 5. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

5.

| 6. | Märkning |
| --- | --- |

6.

| 7. | Typgodkännande |
| --- | --- |

7.

| 8. | Specifikationer för CNG- och/eller LNG-komponenter |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ändring av en CNG- och/eller LNG-komponenttyp och utökning av typgodkännande |
| --- | --- |

9.

| 10. | (Ej fastställd) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

12.

| 13. | (Ej fastställd) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

14.

| 15. | Namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för typgodkännandemyndigheterna |
| --- | --- |

15.

DEL II –   Typgodkännande av fordon med avseende på installationen av specifika komponenter av godkänd typ för användande av komprimerad naturgas (CNG – Compressed Natural Gas) och/eller kondenserad naturgas (LNG – Liquefied Natural Gas) i framdrivningssystemet

| 16. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

16.

| 17. | Typgodkännande |
| --- | --- |

17.

| 18. | Krav för installation av specifika komponenter för användande av komprimerad naturgas (CNG) och/eller kondenserad naturgas (LNG) i framdrivningssystemet för ett fordon |
| --- | --- |

18.

| 19. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

19.

| 20. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ändring och utökning av godkännande för en fordonstyp |
| --- | --- |

21.

| 22. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

22.

| 23. | Namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för typgodkännandemyndigheterna |
| --- | --- |

23.

| 24. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

24.

BILAGOR

| 1A | Väsentliga egenskaper för CNG/LNG-komponenter |
| --- | --- |

1A

| 1B | Väsentliga egenskaper för fordonet, motorn och CNG/LNG-relaterade system |
| --- | --- |

1B

| 2A | Typgodkännandemärkets utformning för CNG/LNG-komponenter |
| --- | --- |

2A

| 2B | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en typ av CNG/LNG-komponent i enlighet med föreskrifter nr 110 |
| --- | --- |

2B

| 2C | Typgodkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

2C

| 2D | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en fordonstyp med avseende på installationen av CNG/LNG-system i enlighet med föreskrifter nr 110 |
| --- | --- |

2D

| 3. | Lagring ombord av naturgas som fordonsbränsle |
| --- | --- |

3.

| 3A | Gasbehållare – högtrycksbehållare för lagring ombord av CNG som fordonsbränsle |
| --- | --- |

3A

| 3B | Vätsketankar – vakuumisolerade kärl för lagring ombord av naturgas som fordonsbränsle |
| --- | --- |

3B

| 4A | Bestämmelser för typgodkännande av automatventil, backventil, övertrycksventil, övertrycksanordning (temperaturstyrd), flödesbegränsningsventil, manuell ventil och övertrycksanordning (tryckstyrd) för CNG |
| --- | --- |

4A

| 4B | Bestämmelser för typgodkännande av böjliga bränsleledningar eller slangar för CNG och slangar för LNG |
| --- | --- |

4B

| 4C | Bestämmelser för typgodkännande av CNG-filter |
| --- | --- |

4C

| 4D | Bestämmelser för typgodkännande av CNG-tryckregulator |
| --- | --- |

4D

| 4E | Bestämmelser för typgodkännande av tryck- och temperaturgivare för CNG |
| --- | --- |

4E

| 4F | Bestämmelser för typgodkännande av CNG-påfyllningsenhet (mottagare) |
| --- | --- |

4F

| 4G | Bestämmelser för typgodkännande av gasflödesjusterare och gas-luftblandare, gasinsprutare eller bränslefördelarrör för CNG |
| --- | --- |

4G

| 4H | Bestämmelser för typgodkännande av elektronisk styrenhet |
| --- | --- |

4H

| 4I | Bestämmelser för typgodkännande av LNG-värmeväxlare/förångare |
| --- | --- |

4I

| 4J | Bestämmelser för typgodkännande av LNG-påfyllningsenhet |
| --- | --- |

4J

| 4K | Bestämmelser för typgodkännande av LNG-tryckregulator |
| --- | --- |

4K

| 4L | Bestämmelser för typgodkännande av tryck- och/eller temperaturgivare för LNG |
| --- | --- |

4L

| 4M | Bestämmelser för typgodkännande av naturgasdetektor |
| --- | --- |

4M

| 4N | Bestämmelser för typgodkännande av automatventil, kontrollventil, övertrycksventil, flödesbegränsningsventil, manuell ventil och backventil för LNG |
| --- | --- |

4N

| 4O | Bestämmelser för typgodkännande av LNG-bränslepump |
| --- | --- |

4O

| 5. | Provningsförfaranden |
| --- | --- |

5.

| 5A | Övertrycksprovning (hållfasthetsprovning) |
| --- | --- |

5A

| 5B | Yttre läckageprovning |
| --- | --- |

5B

| 5C | Inre läckageprovning |
| --- | --- |

5C

| 5D | Provning av förenligheten med CNG/LNG |
| --- | --- |

5D

| 5E | Provning av motståndskraften mot korrosion |
| --- | --- |

5E

| 5F | Provning av motståndskraften mot torr värme |
| --- | --- |

5F

| 5G | Ozonåldring |
| --- | --- |

5G

| 5H | Temperaturcykelprovning |
| --- | --- |

5H

| 5I | Tryckcykelprovningar tillämpliga endast på behållare |
| --- | --- |

5I

| 5J och 5K – | Ej fastställda |
| --- | --- |

5J och 5K –

| 5L | Hållbarhetsprovning (kontinuerlig drift) |
| --- | --- |

5L

| 5M | Sprängningsprovning/förstörande provning tillämplig endast på CNG-behållare |
| --- | --- |

5M

| 5N | Provning av motståndskraften mot vibrationer |
| --- | --- |

5N

| 5O | Driftstemperaturer |
| --- | --- |

5O

| 5P | LNG – lågtemperaturprovning |
| --- | --- |

5P

| 5Q | Icke-metalliska delars förenlighet med värmeväxlingsmedium |
| --- | --- |

5Q

| 6. | Bestämmelser för CNG-identifieringsmärke för fordon i kategorierna M2 och M3, N2 och N3 |
| --- | --- |

6.

| 7. | Bestämmelser för LNG-identifieringsmärke för fordon i kategorierna M2 och M3, N2 och N3 |
| --- | --- |

7.

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter ska gälla för följande komponenter/fordon:

| 1.1 | Del I | Specifika komponenter i fordon i kategorierna M och N (1) som använder komprimerad naturgas (CNG – Compressed Natural Gas) och/eller kondenserad naturgas (LNG – Liquefied Natural Gas) i sina framdrivningssystem. |
| --- | --- | --- |
| 1.2 | Del II | Fordon i kategorierna M och N (1) med avseende på installationen av specifika komponenter av godkänd typ för användande av komprimerad naturgas (CNG – Compressed Natural Gas) och/eller kondenserad naturgas (LNG – Liquefied Natural Gas) i framdrivningssystemet. |

1.1

Del I

Specifika komponenter i fordon i kategorierna M och N (1) som använder komprimerad naturgas (CNG – Compressed Natural Gas) och/eller kondenserad naturgas (LNG – Liquefied Natural Gas) i sina framdrivningssystem.

1.2

Del II

Fordon i kategorierna M och N (1) med avseende på installationen av specifika komponenter av godkänd typ för användande av komprimerad naturgas (CNG – Compressed Natural Gas) och/eller kondenserad naturgas (LNG – Liquefied Natural Gas) i framdrivningssystemet.

2.   REFERENSER

Följande standarder innehåller bestämmelser som genom hänvisningar i denna text utgör bestämmelser i dessa föreskrifter.

| ASTM-standarder (2) |
| --- |
| ASTM B117-90 | Test method of Salt Spray (Fog) Testing (provningsmetod med saltspray [dimma]) |
| ASTM B154-92 | Mercurous Nitrate Test for Copper and Copper Alloys (kvicksilvernitratprovning för koppar och kopparlegeringar) |
| ASTM D522-92 | Mandrel Bend Test of attached Organic Coatings (bockningsprovning för pålagda organiska beläggningar) |
| ASTM D1308-87 | Effect of Household Chemicals on Clear and Pigmented Organic Finishes (påverkan av hushållskemikalier på ofärgade och färgade organiska ytor) |
| ASTM D2344-84 | Test Method for Apparent interlaminar Shear Strength of Parallel Fibre Composites by Short Beam Method (provningsmetod för synbar skjuvhållfasthet mellan skikten för kompositer med parallella fibrer genom kortvågig strålningsmetod) |
| ASTM D2794-92 | Test Method for Resistance of Organic Coatings to the Effects of Rapid Deformation (Impact) (provningsmetod för organiska beläggningars motståndskraft mot snabb deformation [slag]) |
| ASTM D3170-87 | Chipping Resistance of Coatings (beläggningars motståndskraft mot flisbildning) |
| ASTM D3418-83 | Test Method for Transition Temperatures Polymers by Thermal Analysis (provningsmetod för bestämning av polymerers övergångstemperaturer genom värmeanalys) |
| ASTM E647-93 | Standard Test, Method for Measurement of Fatigue Crack Growth Rates (standardprovningsmetod för mätning av utmattningssprickors tillväxthastighet) |
| ASTM E813-89 | Test Method for JIC, a Measure of Fracture Toughness (provningsmetod för JIC, ett mått på brotthållfastheten) |
| ASTM G53-93 | Standard Practice for Operating Light and Water – Exposure Apparatus (Fluorescent UV-Condensation Type) for Exposure of Non-metallic Materials (standardförfarande för användning av exponeringsapparat för ljus och vatten [av fluorescerande UV-förtätande typ] för exponering av icke-metalliska material) |
| BSI-standarder (3) |
| BS 5045 | Del 1 (1982) Transportable Gas Containers – Specification for Seamless Steel Gas Containers Above 0.5 litre Water Capacity (transporterbara gasbehållare – specifikationer för gasbehållare av sömlöst stål med större volym än 0,5 liter) |
| BS 7448-91 | Fracture Mechanics Toughness Tests Part I – Method for Determination of KIC, Critical COD and Critical J Values of BS PD 6493–1991. Guidance and Methods for Assessing the Acceptability of Flaws in Fusion Welded Structures; Metallic Materials (provning av den mekaniska brotthållfastheten, del 1 – metod för bestämning av KIC, kritiska COD-värden och kritiska J-värden för användning av BS PD 6493-1991. Vägledning för metoder för att fastställa acceptansnivån för sprickor i smältsvetsade strukturer; metalliska material) |
| EN-standarder (4) |
| EN 13322-2 2003 | Gasflaskor – Återfyllningsbara svetsade gasflaskor av stål – Konstruktion och tillverkning – Del 2: Rostfritt stål |
| EN ISO 5817:2003 | Smältsvetsförband i stål – Kvalitetsnivåer för diskontinuiteter och formavvikelser |
| EN 1251-2 2000 | Kryogena kärl – Vakuumisolerade kärl med volym ej över 1 000 l |
| EN 895:1995 | Mekanisk provning av svetsar i metalliska material – Dragprovning i tvärriktning |
| EN 910:1996 | Mekanisk provning av svetsar i metalliska material – Bockprovning |
| EN 1435:1997 | Oförstörande provning av svetsar – Radiografisk provning av svetsförband |
| EN 6892-1:2009 | Metalliska material – Dragprovning |
| EN 10045-1:1990 | Metalliska material – Slagprovning enligt Charpy – Provningsmetod (V- och U-spets) |
| ISO-standarder (5) |
| ISO 37 | Rubber, vulcanized or thermoplastic – Determination of tensile stress-strain properties (vulkat gummi och termoelast – bestämning av draghållfasthet) |
| ISO 148-1983 | Steel – Charpy Impact Test (v-notch) (stål – Charpyprovning [v-spets]) |
| ISO 188 | Rubber, vulcanized or thermoplastic – Accelerated ageing and heat resistance tests (vulkat gummi och termoelast – värmeåldring och provning av värmetålighet) |
| ISO 306-1987 | Plastics – Thermoplastic Materials – Determination of Vicat Softening Temperature (plaster – material av termoplast – bestämning av uppmjukningstemperaturen med Vicatprov) |
| ISO 527 Pt 1-93 | Plastics – Determination of Tensile Properties – Part I: General principles (plaster – bestämning av hållfasthetsegenskaperna – avsnitt 1: Allmänna principer) |
| ISO 642-79 | Steel-Hardenability Test by End Quenching (Jominy Test) (härdbarhetsprovning för stål genom sluthärdning [Jominy-prov]) |
| ISO 12991 | Liquefied natural gas (LNG) – transportable tanks for use on-board vehicles (kondenserad naturgas [LNG] – transporterbara tankar för användning på fordon) |
| ISO 1307 | Rubber and plastics hoses – Hose sizes, minimum and maximum inside diameters, and tolerances on cut-to-length hoses (slangar av gummi och plast – slangstorlekar, min och max innerdiametrar och toleranser på skurna slanglängder |
| ISO 1402 | Rubber and plastics hoses and hose assemblies – Hydrostatic testing (slangar och slangledningar av gummi och plast – tryckprovning) |
| ISO 1431 | Rubber, vulcanized or thermoplastic – Resistance to ozone cracking (vulkat gummi och termoelast – beständighet mot ozonsprickbildning) |
| ISO 1436 | Rubber hoses and hose assemblies – Wire-braid-reinforced hydraulic types for oil-based or water-based fluids – Specification (slangar och slangledningar av gummi – flätade stålarmerade hydraulslangar för oljebaserade eller vattenbaserade vätskor) |
| ISO 1817 | Rubber, vulcanized or thermoplastic – Determination of the effect of liquids (vulkat gummi och termoelast – bestämning av inverkan av vätskor) |
| ISO 2808-91 | Paints and Varnishes – Determination of film Thickness (färger och lacker – bestämning av skikttjocklek) |
| ISO 3628-78 | Glass Reinforced Materials – Determination of Tensile Properties (glasfiberarmerade material – bestämning av hållfasthetsegenskaperna) |
| ISO 4080 | Rubber and plastics hoses and hose assemblies – Determination of permeability to gas (slangar och slangledningar av gummi och plast – bestämning av gasgenomsläpplighet) |
| ISO 4624-78 | Paints and Varnishes – Pull-off Test for adhesion (färger och lacker – provning av vidhäftning med avdragningsprov) |
| ISO 4672 | Rubber and plastics – Sub-ambient temperature flexibility tests (slangar av gummi och plast – bestämning av böjstyvhet vid låga omgivningstemperaturer) |
| ISO 6982-84 | Metallic Materials – Tensile Testing (metalliska material – hållfasthetsprov) |
| ISO 6506-1981 | Metallic Materials – Hardness test – Brinell Test (metalliska material – hårdhetsprovning – Brinellprovning) |
| ISO 6508-1986 | Metallic Materials – Hardness tests – Rockwell Test (Scales, ABCDEFGHK) (metalliska material – hårdhetsprovning – Rockwellprovning [skalor, ABCDEFGHK]) |
| ISO 7225 | Precautionary Labels for Gas Cylinders (varningsskyltar för gasbehållare) |
| ISO/DIS 7866-1992 | Refillable Transportable Seamless Aluminium Alloy Cylinders for Worldwide Usage Design, Manufacture and Acceptance (transporterbara återfyllningsbara sömlösa behållare av aluminiumlegering för användning över hela världen – konstruktion, tillverkning och godkännande) |
| ISO 9001:1994 | Kvalitetssystem – kvalitetssäkring vid konstruktion, utveckling, produktion, installation och service |
| ISO 9002:1994 | Kvalitetssystem – kvalitetssäkring vid produktion och installation |
| ISO/DIS 12737 | Metallic Materials – Determination of the Plane-Strain Fracture Toughness (metalliska material – bestämning av brotthållfastheten vid plan deformation) |
| ISO 12991 | Liquefied natural gas (LNG) – transportable tanks for use on board of vehicles (kondenserad naturgas [LNG] – transporterbara tankar för användning på fordon) |
| ISO 14469-1:2004 | Road Vehicles – Compressed natural gas (CNG) refuelling connector: Part I: 20 MPa (200 bar) connector (vägfordon – koppling för påfyllning av komprimerad naturgas – del 1: koppling för 20 MPa [200 bar]) |
| ISO14469-2:2007 | Road Vehicles – Compressed natural gas (CNG) refuelling connector: Part II: 20 MPa (200 bar) connector, size 2 (vägfordon – koppling för påfyllning av komprimerad naturgas – del 2: koppling för 20 MPa [200 bar]), storlek 2 |
| ISO 15500 | Road vehicles – Compressed natural gas (CNG) fuel system components (vägfordon – komponenter till bränslesystem för komprimerad naturgas |
| ISO 21028-1:2004 | Cryogenic vessels – Toughness requirements for materials at cryogenic temperature – Part I: Temperatures below – 80 °C (kryogena kärl – hållbarhetskrav för material vid kryogena temperaturer – del I: temperaturer under – 80 °C |
| ISO 21029-1:2004 | Cryogenic vessels – Transportable vacuum insulated vessels of not more than 1 000 litres volume – Part I: Design, fabrication, inspection and tests (kryogena kärl – transporterbara vakuumisolerade kärl med volym ej över 1 000 l – del I: konstruktion, tillverkning, kontroll och provning |
| ISO/IEC Guide 25-1990 | General requirements for the Technical Competence of Testing Laboratories (allmänna krav på teknisk kompetens vid provlaboratorier) |
| ISO/IEC Guide 48-1986 | Guidelines for Third Party Assessment and Registration of Supplies Quality System (riktlinjer för tredjepartsbedömning och registrering av kvalitetssystem för reservdelar) |
| ISO/DIS 9809 | Transportable Seamless Steel Gas Cylinders Design, Construction and Testing – Part I: Quenched and Tempered Steel Cylinders with Tensile Strength < 1 100 MPa (sömlösa gasflaskor av stål – beräkning, konstruktion och provning – avsnitt 1: gasflaskor av seghärdningsstål med brottgräns < 1 100 MPa) |
| ISO 11439 | Gas cylinders – High pressure cylinders for the on-board storage of natural gas as a fuel for automotive vehicles (gasflaskor – högtrycksflaskor för användning som bränsletankar till naturgasdrivna motorfordon) |
| Nace-standard (6) |
| Nace TM0177-90 | Laboratory Testing of Metals for Resistance to Sulphide Stress Cracking in H2S Environments (laboratorieprovning av metaller för tålighet mot sulfidspänningssprickor i H2S-miljöer) |
| Unece-föreskrifter (7) |
| Föreskrifter nr 10 | Enhetliga föreskrifter om typgodkännande av motorfordon med avseende på elektromagnetisk kompatibilitet |
| Förenta staterna:s federala föreskrifter (8) |
| 49 CFR 393.67 | Liquid fuel tanks (tankar för flytande bränsle) |
| SAE-standarder (9) |
| SAE J2343-2008 | Recommended Practice for LNG Medium and Heavy-Duty Powered Vehicles (rekommenderat förfarande för LNG-drivna medelstora och stora fordon) |

ASTM-standarder (2)

ASTM B117-90

Test method of Salt Spray (Fog) Testing (provningsmetod med saltspray [dimma])

ASTM B154-92

Mercurous Nitrate Test for Copper and Copper Alloys (kvicksilvernitratprovning för koppar och kopparlegeringar)

ASTM D522-92

Mandrel Bend Test of attached Organic Coatings (bockningsprovning för pålagda organiska beläggningar)

ASTM D1308-87

Effect of Household Chemicals on Clear and Pigmented Organic Finishes (påverkan av hushållskemikalier på ofärgade och färgade organiska ytor)

ASTM D2344-84

Test Method for Apparent interlaminar Shear Strength of Parallel Fibre Composites by Short Beam Method (provningsmetod för synbar skjuvhållfasthet mellan skikten för kompositer med parallella fibrer genom kortvågig strålningsmetod)

ASTM D2794-92

Test Method for Resistance of Organic Coatings to the Effects of Rapid Deformation (Impact) (provningsmetod för organiska beläggningars motståndskraft mot snabb deformation [slag])

ASTM D3170-87

Chipping Resistance of Coatings (beläggningars motståndskraft mot flisbildning)

ASTM D3418-83

Test Method for Transition Temperatures Polymers by Thermal Analysis (provningsmetod för bestämning av polymerers övergångstemperaturer genom värmeanalys)

ASTM E647-93

Standard Test, Method for Measurement of Fatigue Crack Growth Rates (standardprovningsmetod för mätning av utmattningssprickors tillväxthastighet)

ASTM E813-89

Test Method for JIC, a Measure of Fracture Toughness (provningsmetod för JIC, ett mått på brotthållfastheten)

ASTM G53-93

Standard Practice for Operating Light and Water – Exposure Apparatus (Fluorescent UV-Condensation Type) for Exposure of Non-metallic Materials (standardförfarande för användning av exponeringsapparat för ljus och vatten [av fluorescerande UV-förtätande typ] för exponering av icke-metalliska material)

BSI-standarder (3)

BS 5045

Del 1 (1982) Transportable Gas Containers – Specification for Seamless Steel Gas Containers Above 0.5 litre Water Capacity (transporterbara gasbehållare – specifikationer för gasbehållare av sömlöst stål med större volym än 0,5 liter)

BS 7448-91

Fracture Mechanics Toughness Tests Part I – Method for Determination of KIC, Critical COD and Critical J Values of BS PD 6493–1991. Guidance and Methods for Assessing the Acceptability of Flaws in Fusion Welded Structures; Metallic Materials (provning av den mekaniska brotthållfastheten, del 1 – metod för bestämning av KIC, kritiska COD-värden och kritiska J-värden för användning av BS PD 6493-1991. Vägledning för metoder för att fastställa acceptansnivån för sprickor i smältsvetsade strukturer; metalliska material)

EN-standarder (4)

EN 13322-2 2003

Gasflaskor – Återfyllningsbara svetsade gasflaskor av stål – Konstruktion och tillverkning – Del 2: Rostfritt stål

EN ISO 5817:2003

Smältsvetsförband i stål – Kvalitetsnivåer för diskontinuiteter och formavvikelser

EN 1251-2 2000

Kryogena kärl – Vakuumisolerade kärl med volym ej över 1 000 l

EN 895:1995

Mekanisk provning av svetsar i metalliska material – Dragprovning i tvärriktning

EN 910:1996

Mekanisk provning av svetsar i metalliska material – Bockprovning

EN 1435:1997

Oförstörande provning av svetsar – Radiografisk provning av svetsförband

EN 6892-1:2009

Metalliska material – Dragprovning

EN 10045-1:1990

Metalliska material – Slagprovning enligt Charpy – Provningsmetod (V- och U-spets)

ISO-standarder (5)

ISO 37

Rubber, vulcanized or thermoplastic – Determination of tensile stress-strain properties (vulkat gummi och termoelast – bestämning av draghållfasthet)

ISO 148-1983

Steel – Charpy Impact Test (v-notch) (stål – Charpyprovning [v-spets])

ISO 188

Rubber, vulcanized or thermoplastic – Accelerated ageing and heat resistance tests (vulkat gummi och termoelast – värmeåldring och provning av värmetålighet)

ISO 306-1987

Plastics – Thermoplastic Materials – Determination of Vicat Softening Temperature (plaster – material av termoplast – bestämning av uppmjukningstemperaturen med Vicatprov)

ISO 527 Pt 1-93

Plastics – Determination of Tensile Properties – Part I: General principles (plaster – bestämning av hållfasthetsegenskaperna – avsnitt 1: Allmänna principer)

ISO 642-79

Steel-Hardenability Test by End Quenching (Jominy Test) (härdbarhetsprovning för stål genom sluthärdning [Jominy-prov])

ISO 12991

Liquefied natural gas (LNG) – transportable tanks for use on-board vehicles (kondenserad naturgas [LNG] – transporterbara tankar för användning på fordon)

ISO 1307

Rubber and plastics hoses – Hose sizes, minimum and maximum inside diameters, and tolerances on cut-to-length hoses (slangar av gummi och plast – slangstorlekar, min och max innerdiametrar och toleranser på skurna slanglängder

ISO 1402

Rubber and plastics hoses and hose assemblies – Hydrostatic testing (slangar och slangledningar av gummi och plast – tryckprovning)

ISO 1431

Rubber, vulcanized or thermoplastic – Resistance to ozone cracking (vulkat gummi och termoelast – beständighet mot ozonsprickbildning)

ISO 1436

Rubber hoses and hose assemblies – Wire-braid-reinforced hydraulic types for oil-based or water-based fluids – Specification (slangar och slangledningar av gummi – flätade stålarmerade hydraulslangar för oljebaserade eller vattenbaserade vätskor)

ISO 1817

Rubber, vulcanized or thermoplastic – Determination of the effect of liquids (vulkat gummi och termoelast – bestämning av inverkan av vätskor)

ISO 2808-91

Paints and Varnishes – Determination of film Thickness (färger och lacker – bestämning av skikttjocklek)

ISO 3628-78

Glass Reinforced Materials – Determination of Tensile Properties (glasfiberarmerade material – bestämning av hållfasthetsegenskaperna)

ISO 4080

Rubber and plastics hoses and hose assemblies – Determination of permeability to gas (slangar och slangledningar av gummi och plast – bestämning av gasgenomsläpplighet)

ISO 4624-78

Paints and Varnishes – Pull-off Test for adhesion (färger och lacker – provning av vidhäftning med avdragningsprov)

ISO 4672

Rubber and plastics – Sub-ambient temperature flexibility tests (slangar av gummi och plast – bestämning av böjstyvhet vid låga omgivningstemperaturer)

ISO 6982-84

Metallic Materials – Tensile Testing (metalliska material – hållfasthetsprov)

ISO 6506-1981

Metallic Materials – Hardness test – Brinell Test (metalliska material – hårdhetsprovning – Brinellprovning)

ISO 6508-1986

Metallic Materials – Hardness tests – Rockwell Test (Scales, ABCDEFGHK) (metalliska material – hårdhetsprovning – Rockwellprovning [skalor, ABCDEFGHK])

ISO 7225

Precautionary Labels for Gas Cylinders (varningsskyltar för gasbehållare)

ISO/DIS 7866-1992

Refillable Transportable Seamless Aluminium Alloy Cylinders for Worldwide Usage Design, Manufacture and Acceptance (transporterbara återfyllningsbara sömlösa behållare av aluminiumlegering för användning över hela världen – konstruktion, tillverkning och godkännande)

ISO 9001:1994

Kvalitetssystem – kvalitetssäkring vid konstruktion, utveckling, produktion, installation och service

ISO 9002:1994

Kvalitetssystem – kvalitetssäkring vid produktion och installation

ISO/DIS 12737

Metallic Materials – Determination of the Plane-Strain Fracture Toughness (metalliska material – bestämning av brotthållfastheten vid plan deformation)

ISO 12991

Liquefied natural gas (LNG) – transportable tanks for use on board of vehicles (kondenserad naturgas [LNG] – transporterbara tankar för användning på fordon)

ISO 14469-1:2004

Road Vehicles – Compressed natural gas (CNG) refuelling connector: Part I: 20 MPa (200 bar) connector (vägfordon – koppling för påfyllning av komprimerad naturgas – del 1: koppling för 20 MPa [200 bar])

ISO14469-2:2007

Road Vehicles – Compressed natural gas (CNG) refuelling connector: Part II: 20 MPa (200 bar) connector, size 2 (vägfordon – koppling för påfyllning av komprimerad naturgas – del 2: koppling för 20 MPa [200 bar]), storlek 2

ISO 15500

Road vehicles – Compressed natural gas (CNG) fuel system components (vägfordon – komponenter till bränslesystem för komprimerad naturgas

ISO 21028-1:2004

Cryogenic vessels – Toughness requirements for materials at cryogenic temperature – Part I: Temperatures below – 80 °C (kryogena kärl – hållbarhetskrav för material vid kryogena temperaturer – del I: temperaturer under – 80 °C

ISO 21029-1:2004

Cryogenic vessels – Transportable vacuum insulated vessels of not more than 1 000 litres volume – Part I: Design, fabrication, inspection and tests (kryogena kärl – transporterbara vakuumisolerade kärl med volym ej över 1 000 l – del I: konstruktion, tillverkning, kontroll och provning

ISO/IEC Guide 25-1990

General requirements for the Technical Competence of Testing Laboratories (allmänna krav på teknisk kompetens vid provlaboratorier)

ISO/IEC Guide 48-1986

Guidelines for Third Party Assessment and Registration of Supplies Quality System (riktlinjer för tredjepartsbedömning och registrering av kvalitetssystem för reservdelar)

ISO/DIS 9809

Transportable Seamless Steel Gas Cylinders Design, Construction and Testing – Part I: Quenched and Tempered Steel Cylinders with Tensile Strength < 1 100 MPa (sömlösa gasflaskor av stål – beräkning, konstruktion och provning – avsnitt 1: gasflaskor av seghärdningsstål med brottgräns < 1 100 MPa)

ISO 11439

Gas cylinders – High pressure cylinders for the on-board storage of natural gas as a fuel for automotive vehicles (gasflaskor – högtrycksflaskor för användning som bränsletankar till naturgasdrivna motorfordon)

Nace-standard (6)

Nace TM0177-90

Laboratory Testing of Metals for Resistance to Sulphide Stress Cracking in H2S Environments (laboratorieprovning av metaller för tålighet mot sulfidspänningssprickor i H2S-miljöer)

Unece-föreskrifter (7)

Föreskrifter nr 10

Enhetliga föreskrifter om typgodkännande av motorfordon med avseende på elektromagnetisk kompatibilitet

Förenta staterna:s federala föreskrifter (8)

49 CFR 393.67

Liquid fuel tanks (tankar för flytande bränsle)

SAE-standarder (9)

SAE J2343-2008

Recommended Practice for LNG Medium and Heavy-Duty Powered Vehicles (rekommenderat förfarande för LNG-drivna medelstora och stora fordon)

3.   KLASSIFICERING AV KOMPONENTER

| Klass 0 | Högtrycksdelar, inklusive rör och anslutningar, som innehåller CNG vid ett tryck som är högre än 3 MPa, dock högst 26 MPa. |
| --- | --- |
| Klass 1 | Delar för medelhögt tryck, inklusive rör och anslutningar, som innehåller CNG vid ett tryck som är högre än 450 kPa, dock högst 3 000 kPa (3 MPa). |
| Klass 2 | Lågtrycksdelar, inklusive rör och anslutningar, som innehåller CNG vid ett tryck som är högre än 20 kPa, dock högst 450 kPa. |
| Klass 3 | Delar för medelhögt tryck såsom säkerhetsventiler eller delar skyddade av säkerhetsventiler, inklusive rör och anslutningar, som innehåller CNG vid ett tryck som är högre än 450 kPa, dock högst 3 000 kPa (3 MPa). |
| Klass 4 | Delar i kontakt med gas vid lägre tryck än 20 kPa. |
| Klass 5 | Delar i kontakt med temperaturer lägre än – 40 °C.
  En komponent kan bestå av flera delar; varje del är då klassificerad för sig med avseende på högsta arbetstryck och funktion.
  CNG- och/eller LNG-komponenter som används i fordon ska klassificeras med avseende på arbetstryck, temperatur och funktion, enligt figur 1–1. |

Klass 0

Högtrycksdelar, inklusive rör och anslutningar, som innehåller CNG vid ett tryck som är högre än 3 MPa, dock högst 26 MPa.

Klass 1

Delar för medelhögt tryck, inklusive rör och anslutningar, som innehåller CNG vid ett tryck som är högre än 450 kPa, dock högst 3 000 kPa (3 MPa).

Klass 2

Lågtrycksdelar, inklusive rör och anslutningar, som innehåller CNG vid ett tryck som är högre än 20 kPa, dock högst 450 kPa.

Klass 3

Delar för medelhögt tryck såsom säkerhetsventiler eller delar skyddade av säkerhetsventiler, inklusive rör och anslutningar, som innehåller CNG vid ett tryck som är högre än 450 kPa, dock högst 3 000 kPa (3 MPa).

Klass 4

Delar i kontakt med gas vid lägre tryck än 20 kPa.

Klass 5

Delar i kontakt med temperaturer lägre än – 40 °C.

En komponent kan bestå av flera delar; varje del är då klassificerad för sig med avseende på högsta arbetstryck och funktion.

CNG- och/eller LNG-komponenter som används i fordon ska klassificeras med avseende på arbetstryck, temperatur och funktion, enligt figur 1–1.

Figur 1-1

Flödesschema för klassificering av CNG- och/eller LNG-komponenter

Provningar tillämpliga på olika komponentklasser (utom CNG-behållare och LNG-tankar)

| Provning | Klass 0 | Klass 1 | Klass 2 | Klass 3 | Klass 4 | Klass 5 | Bilaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Övertryck eller hållfasthet | X | X | X | X | O | X | 5A |
| Yttre läckage | X | X | X | X | O | X | 5B |
| Inre läckage | A | A | A | A | O | A | 5C |
| Hållbarhet | A | A | A | A | O | A | 5L |
| Förenlighet med CNG/LNG | A | A | A | A | A | A | 5D |
| Motståndskraft mot korrosion | X | X | X | X | X | A | 5E |
| Motståndskraft mot torr värme | A | A | A | A | A | A | 5F |
| Ozonåldring | A | A | A | A | A | A | 5G |
| Sprängningsprovning/förstörande provning | X | O | O | O | O | A | 5M |
| Temperaturcykel | A | A | A | A | O | A | 5H |
| Tryckcykel | X | O | O | O | O | A | 5I |
| Motståndskraft mot vibrationer | A | A | A | A | O | A | 5N |
| Driftstemperaturer | X | X | X | X | X | X | 5O |
| LNG, lågtemperatur | O | O | O | O | O | X | 5P |
| X | = | Tillämpligt |
| O | = | Ej tillämpligt |
| A | = | När tillämpligt |

Provning

Klass 0

Klass 1

Klass 2

Klass 3

Klass 4

Klass 5

Bilaga

Övertryck eller hållfasthet

X

X

X

X

O

X

5A

Yttre läckage

X

X

X

X

O

X

5B

Inre läckage

A

A

A

A

O

A

5C

Hållbarhet

A

A

A

A

O

A

5L

Förenlighet med CNG/LNG

A

A

A

A

A

A

5D

Motståndskraft mot korrosion

X

X

X

X

X

A

5E

Motståndskraft mot torr värme

A

A

A

A

A

A

5F

Ozonåldring

A

A

A

A

A

A

5G

Sprängningsprovning/förstörande provning

X

O

O

O

O

A

5M

Temperaturcykel

A

A

A

A

O

A

5H

Tryckcykel

X

O

O

O

O

A

5I

Motståndskraft mot vibrationer

A

A

A

A

O

A

5N

Driftstemperaturer

X

X

X

X

X

X

5O

LNG, lågtemperatur

O

O

O

O

O

X

5P

X

=

Tillämpligt

O

=

Ej tillämpligt

A

=

När tillämpligt

4.   DEFINITIONER

4.1   
  tryck
  : tryck i förhållande till atmosfärtrycket, om inte annat anges.

4.2   
  servicetryck eller driftstryck
  : stabiliserat tryck vid en homogen gastemperatur på 15 °C. Servicetrycket för LNG är det avsedda stabiliserade trycket hos den använda tanken, enligt tillverkarens uppgifter.

4.3   
  provningstryck
  : det tryck som en komponent utsätts för under typgodkännandeprovning. För LNG-tankar: tryckinställningen för tryckkontrollregulatorn, eller det normala LNG-mättningstryck som motorn kräver. För CNG-behållare: det tryck vid vilket behållaren provas hydrostatiskt.

4.4   
  arbetstryck
  : det högsta tryck för vilket en komponent är konstruerad; det utgör den grund på vilken man fastställer den berörda komponentens hållfasthet. För CNG-behållare: det stabiliserade trycket på 20 MPa vid en homogen temperatur på 15 °C. För LNG-tankar: tryckinställningen för LNG-tankens primära övertrycksventil.

4.5   
  driftstemperaturer
  : maximivärdena för de temperaturintervall, angivna i bilaga 5O, vid vilka det för den specifika komponenten kan garanteras en säker och god funktion och för vilka komponenten har konstruerats och godkänts.

4.6   
  specifika komponenter
  :

| a) | behållare (cylinder eller tank), |
| --- | --- |

a)

behållare (cylinder eller tank),

| b) | tillbehör monterade på behållaren, |
| --- | --- |

b)

tillbehör monterade på behållaren,

| c) | tryckregulator, |
| --- | --- |

c)

tryckregulator,

| d) | automatventil, |
| --- | --- |

d)

automatventil,

| e) | manuell ventil, |
| --- | --- |

e)

manuell ventil,

| f) | gasinmatningsanordning, |
| --- | --- |

f)

gasinmatningsanordning,

| g) | gasflödesjusterare, |
| --- | --- |

g)

gasflödesjusterare,

| h) | böjlig bränsleledning, |
| --- | --- |

h)

böjlig bränsleledning,

| i) | fast bränsleledning, |
| --- | --- |

i)

fast bränsleledning,

| j) | påfyllningsenhet eller mottagare, |
| --- | --- |

j)

påfyllningsenhet eller mottagare,

| k) | backventil eller kontrollventil, |
| --- | --- |

k)

backventil eller kontrollventil,

| l) | övertrycksventil (utsläppsventil), primär och sekundär, |
| --- | --- |

l)

övertrycksventil (utsläppsventil), primär och sekundär,

| m) | övertrycksanordning (temperaturstyrd), |
| --- | --- |

m)

övertrycksanordning (temperaturstyrd),

| n) | filter, |
| --- | --- |

n)

filter,

| o) | tryck- eller temperaturgivare/tryck- eller temperaturindikator, |
| --- | --- |

o)

tryck- eller temperaturgivare/tryck- eller temperaturindikator,

| p) | flödesbegränsningsventil, |
| --- | --- |

p)

flödesbegränsningsventil,

| q) | serviceventil, |
| --- | --- |

q)

serviceventil,

| r) | elektronisk styrenhet, |
| --- | --- |

r)

elektronisk styrenhet,

| s) | gastätt hölje, |
| --- | --- |

s)

gastätt hölje,

| t) | anslutning, |
| --- | --- |

t)

anslutning,

| u) | ventilationsslang, |
| --- | --- |

u)

ventilationsslang,

| v) | övertrycksanordning (tryckstyrd), |
| --- | --- |

v)

övertrycksanordning (tryckstyrd),

| w) | bränslefördelarrör, |
| --- | --- |

w)

bränslefördelarrör,

| x) | värmeväxlare/förångare, |
| --- | --- |

x)

värmeväxlare/förångare,

| y) | naturgasdetektor, |
| --- | --- |

y)

naturgasdetektor,

| z) | bränslepump (för LNG). |
| --- | --- |

z)

bränslepump (för LNG).

4.7   
  flerfunktionskomponent
  : en kombination eller sammansättning av två eller flera av ovan nämnda specifika komponenter som en gemensam komponent.

4.8   
  typgodkännande av ett fordon
  : typgodkännande av en fordonstyp i kategori M eller N med avseende på dess CNG- och/eller LNG-system, i form av originalutrustning, för användande i fordonets framdrivningssystem.

4.9   
  fordonstyp
  : sådana fordon utrustade med specifika komponenter för användande av CNG och/eller LNG i framdrivningssystemet som inte skiljer sig åt med avseende på följande förhållanden:

| 4.9.1 | Tillverkaren. |
| --- | --- |

4.9.1

Tillverkaren.

| 4.9.2 | Tillverkarens fastställda typbeteckning. |
| --- | --- |

4.9.2

Tillverkarens fastställda typbeteckning.

| 4.9.3 | Konstruktionens och formgivningens väsentliga aspekter, såsom






  4.9.3.1 | chassi/bottenplatta (tydliga och grundläggande skillnader), |
| --- | --- | --- |

4.9.3

Konstruktionens och formgivningens väsentliga aspekter, såsom

4.9.3.1

chassi/bottenplatta (tydliga och grundläggande skillnader),

| 4.9.3.2 | installationen av CNG- och/eller LNG-utrustning (tydliga och grundläggande skillnader). |
| --- | --- |

4.9.3.2

installationen av CNG- och/eller LNG-utrustning (tydliga och grundläggande skillnader).

4.10   
  CNG-system
  : en sammansatt enhet av komponenter (behållare eller cylindrar, ventiler, böjliga bränsleledningar etc.) och anslutande delar (fasta bränsleledningar, röranslutningar etc.) som är monterad på motorfordon som använder CNG i framdrivningssystemet.

4.11   
  LNG-system
  : en sammansatt enhet av komponenter (tankar, ventiler, böjliga bränsleledningar etc.) och anslutande delar (bränsleledningar, röranslutningar etc.) som är monterad på motorfordon som använder LNG i framdrivningssystemet, samt tillhörande komponenter fram till och med förångaren. Övriga delar efter förångaren ska räknas som CNG-komponenter.

4.12   
  behållare (cylinder)
  : ett lagringssystem för komprimerad naturgas.

4.13   
  typ av behållare
  : behållare som inte skiljer sig åt med avseende på de dimensions- och materialegenskaper som anges i bilaga 3A.

| 4.13.1 | En behållare kan ha följande utföranden







  CNG-1 | : | metall. |
| --- | --- | --- | --- |
| CNG-2 | : | metallstomme armerad med plastimpregnerade sammanhängande fibrer (omlindad). |
| CNG-3 | : | metallstomme armerad med plastimpregnerade sammanhängande fibrer (helt inlindad). |
| CNG-4 | : | plastimpregnerade sammanhängande fibrer med en metallfri stomme (helt i kompositmaterial). |

4.13.1

En behållare kan ha följande utföranden

CNG-1

:

metall.

CNG-2

:

metallstomme armerad med plastimpregnerade sammanhängande fibrer (omlindad).

CNG-3

:

metallstomme armerad med plastimpregnerade sammanhängande fibrer (helt inlindad).

CNG-4

:

plastimpregnerade sammanhängande fibrer med en metallfri stomme (helt i kompositmaterial).

4.14   
  tank (kärl)
  : ett lagringssystem för kondenserad naturgas.

4.15   
  typ av tank
  : tankar som inte skiljer sig åt med avseende på de dimensions- och materialegenskaper som anges i bilaga 3B.

4.16   
  tillbehör monterade på behållaren eller tanken
  : följande komponenter (men inte begränsat till dessa), antingen separat eller kombinerade, när de monterats på behållaren eller tanken:

4.16.1   
  manuell ventil
  : en ventil som manövreras manuellt.

4.16.2   
  tryckgivare/tryckindikator
  : en trycksatt anordning som indikerar gas- eller vätsketrycket.

4.16.3   
  flödesbegränsningsventil
  : en ventil som automatiskt stänger av eller begränsar gasflödet om det överskrider ett inställt värde.

4.16.4   
  gastätt hölje
  : en anordning som avluftar läckande gas till fordonets utsida, inklusive gasventilationsslangen.

4.17   
  ventil
  : en anordning med vilken ett flöde av en vätska kan regleras.

4.18   
  automatventil
  : en ventil som inte manövreras manuellt.

4.19   
  automatisk behållarventil
  : en automatisk ventil som är fast monterad på en behållare och som reglerar gasflödet till bränslesystemet. Den automatiska behållarventilen kallas även fjärrstyrd serviceventil.

4.20   
  kontrollventil eller backventil
  : en automatisk ventil som bara tillåter gas eller vätska att flöda i en riktning.

4.21   
  flödesbegränsningsventil (flödesbegränsningsanordning)
  : en enhet som automatiskt stänger av, eller begränsar, gas- eller vätskeflödet när det överskrider ett inställt värde.

4.22   
  manuell ventil
  : en manuell ventil som är fast monterad på behållaren eller tanken.

4.23   
  övertrycksventil (utsläppsventil)
  : en anordning som förhindrar att ett på förhand bestämt tryck överskrids.

4.24   
  serviceventil
  : en avstängningsventil som bara stängs vid service på fordonet.

4.25   
  filter
  : ett skydd som avlägsnar främmande partiklar från gas- eller vätskeflödet.

4.26   
  anslutning
  : en koppling som används i ett rör- eller slangsystem.

4.27   
  LNG-bränslepump
  : en enhet som används för att förse motorn med LNG genom att öka vätskans (eller ångans) tryck.

4.28   
  böjliga bränsleledningar
  : böjliga rör eller slangar genom vilka naturgas flödar.

4.29   
  fasta bränsleledningar
  : ett rörsystem som inte är gjort för att böjas under normal drift och genom vilket naturgas flödar.

4.30   
  gasinmatningsanordning
  : en anordning för att införa gasbränsle i motorns olika inlopp (förgasare eller insprutare).

4.31   
  gas-luftblandare
  : en anordning för att blanda gasbränslet och tilluften för motorn.

4.32   
  gasinsprutare
  : en anordning för att införa gasbränsle i motorn eller tillhörande inlopp.

4.33   
  gasflödesjusterare
  : en gasflödesbegränsande anordning, monterad efter tryckregulatorn, som kontrollerar gasflödet till motorn.

4.34   
  tryckregulator
  : en anordning som används för att reglera CNG- eller LNG-trycket.

4.35   
  övertrycksanordning (temperaturstyrd)
  : en anordning för engångsbruk som utlöses av för hög temperatur och/eller för högt tryck och som släpper ut gas för att förhindra att behållaren brister.

4.36   
  övertrycksanordning (tryckstyrd) (ibland kallad sprängskiva): en anordning för engångsbruk som utlöses av för högt tryck och som förhindrar att ett förinställt tryck uppströms överskrids.

4.37   
  påfyllningsenhet eller mottagare
  : en anordning monterad på fordonet som används för att fylla behållaren eller tanken på tankstationen.

4.38   
  elektronisk styrenhet (CNG/LNG)
  : en anordning som styr såväl motorns gasförbrukning som andra motorparametrar, och som automatiskt stänger automatventilen när så krävs av säkerhetsskäl.

4.39   
  komponenttyp (enligt punkt 4.17–4.38): komponenter som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som material, arbetstryck och driftstemperaturer.

4.40   
  typ av elektronisk styrenhet (enligt punkt 4.38): komponenter som inte är skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som grundläggande mjukvaruprinciper, med undantag för smärre ändringar.

4.41   
  värmeväxlare/förångare
  : en anordning som används för att omvandla LNG till CNG.

4.42   
  kondenserad naturgas (LNG – Liquefied Natural Gas) (även kallat ”flytande naturgas”): en kryogen vätska som framställs genom att temperaturen på naturgas sänks till cirka – 161,7 °C vid atmosfärstryck, varpå vätskan lagras för användning som fordonsbränsle.

4.43   
  komprimerad naturgas (CNG – Compressed Natural Gas)
  : naturgas som har komprimerats och lagrats för användning som fordonsbränsle.

4.44   
  avkokningsgas
  : gas som bildas genom avdunstning av LNG på grund av omgivningens värme.

4.45   
  ventilering
  : utsläpp av ångor från behållaren/tanken.

4.46   
  ventileringssystem
  : ett system som kontrollerar utsläppen av naturgas från LNG-lagringssystemet.

4.47   
  automatisk förspänning (auto-frettage)
  : ett tryckappliceringsförfarande som används vid tillverkningen av kompositbehållare med metallstommar som tänjer stommen bortom dess sträckgräns, tillräckligt för att orsaka kvarstående plastiska deformationer, vilket ger stommen tryckspänningar och gör att fibrerna får dragspänningar vid ett inre nolltryck.

4.48   
  automatiskt förspänningstryck
  : tryck inuti den överlindade behållaren vid vilket den önskade spänningsfördelningen mellan stommen och överlindningen skapas.

4.49   
  parti – kompositbehållare
  : ett ”parti”, dvs. en grupp av behållare, som tillverkas i följd från godkända stommar med samma storlek, utformning, konstruktionsmaterial och tillverkningsprocess.

4.50   
  parti – metallbehållare och metallstommar
  : ett ”parti”, dvs. en grupp av metallbehållare eller metallstommar, som tillverkas i följd med samma nominella diameter, väggtjocklek, utformning, angivet konstruktionsmaterial, tillverkningsprocess, utrustning för tillverkning och värmebehandling, samt med samma tids-, temperatur- och omgivningsförhållanden under värmebehandlingen.

4.51   
  parti – icke-metalliska stommar
  : ett ”parti”, dvs. en grupp av ickemetalliska stommar, som tillverkas i följd med samma nominella diameter, väggtjocklek, utformning, angivet konstruktionsmaterial och tillverkningsprocess.

4.52   
  partigränser
  : antalet enheter i ett ”parti” får aldrig överskrida det som är störst av 200 färdiga behållare eller stommar (exklusive behållare och stommar för förstörande prov) eller ett arbetsskifts kontinuerliga tillverkning.

4.53   
  kompositbehållare
  : en behållare tillverkad av plastimpregnerade kontinuerliga fibrer lindade över en metallisk eller icke-metallisk stomme. Kompositbehållare med icke-metalliska stommar kallas helkompositbehållare.

4.54   
  styrd spänningslindning
  : en process som används vid tillverkningen av omlindade kompositbehållare med metallstommar, i vilken tryckspänningar i stommen och dragspänningar i överlindningen vid inre nolltryck uppnås genom att armeringsfibrerna lindas under betydande dragspänning.

4.55   
  fyllnadstryck
  : gastrycket i behållaren direkt efter avslutad fyllning.

4.56   
  färdiga behållare
  : färdigställda behållare som är redo för användning, typiska för normal tillverkning, kompletta med identifikationsmärken och yttre beläggning, inklusive inbyggd isolering angiven av tillverkaren, men utan yttre isolering eller skydd.

4.57   
  hel inlindning
  : en överlindning som har fiberlindad armering både i behållarens radiala och axiala riktning.

4.58   
  gastemperatur
  : gasens temperatur i behållaren.

4.59   
  omlindning
  : överlindning med fiberarmeringen lindad i ett huvudsakligen radiellt mönster över den cylindriska delen av stommen, så att fibrerna inte kan bära någon betydande belastning i behållarens axiella riktning

4.60   
  stomme
  : en behållare som används som ett gastätt innerskal, på vilket armeringsfibrer lindas för att uppnå tillräcklig styrka. Två typer av stommar beskrivs i denna standard: Metalliska stommar som är konstruerade för att dela belastningen med armeringen, och icke-metalliska stommar som inte tar upp någon del av belastningen.

4.61   
  tillverkare
  : den person eller det företag som ansvarar för konstruktion, tillverkning och provning av CNG- eller LNG-specifika komponenter.

4.62   
  högsta uppbyggda tryck
  : det stabiliserade tryck som byggs upp när gas i en behållare fylld till arbetstryck värms upp till högsta tillåtna arbetstemperatur.

4.63   
  överlindning
  : armeringssystemet av fibrer och plast som anbringas över stommen.

4.64   
  förspänning
  : processen att anbringa automatisk förspänning eller styrd spänningslindning.

4.65   
  livslängd
  : antalet år som behållarna kan användas med bibehållen säkerhet under normala driftsförhållanden.

4.66   
  stabiliserat tryck
  : gastrycket när en given stabiliserad temperatur har uppnåtts.

4.67   
  stabiliserad temperatur
  : den homogena gastemperaturen efter att eventuella förändringar av temperaturen till följd av fyllning har försvunnit.

4.68   
  LNG-inneslutning
  : inneslutning av LNG i ett hölje med konstant volym.

4.69   
  kryogen temperatur
  : i dessa föreskrifter avses temperaturer under – 40 °C.

4.70   
  inre kärl eller innertank
  : den del av bränsletanken som innehåller LNG.

4.71   
  yttre kärl eller ytterhölje
  : den del av bränsletanken som omsluter det inre kärlet eller innertanken (innertankarna) och isoleringssystemet.

4.72   
  bränslefördelarrör
  : röret eller ledningen som förbinder bränsleinsprutningsenheterna.

4.73   
  LNG-munstycke
  : en enhet som möjliggör snabb koppling och frånkoppling av bränsleslangen till/från LNG-påfyllningsenheten på ett säkert sätt.

4.74   
  LNG-påfyllningsenhet
  : en enhet ansluten till ett fordon eller ett lagringssystem som tar emot LNG-bränslemunstycket och möjliggör en säker överföring av bränsle. Som minimum består påfyllningsenheten av ett mottagningskärl och en backventil som är monterad inne i kärlet.

4.75   
  kontrollerad stoppfas
  : den tidsperiod under vilken förbränningsmotorn automatiskt stängs av i bränslebesparande syfte och sedan automatiskt tillåts starta på nytt.

DEL I

Typgodkännande av specifika komponenter i motorfordon som använder komprimerad naturgas (CNG – Compressed Natural Gas) och/eller kondenserad naturgas (LNG – Liquefied Natural Gas) i sina framdrivningssystem.

5.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

5.1   Ansökan om typgodkännande för specifika komponenter eller flerfunktionskomponenter ska lämnas in av innehavaren av handelsnamnet eller varumärket, eller av innehavarens behöriga ombud.

5.2   Ansökan ska åtföljas av följande dokument i tre exemplar och av följande upplysningar:

| 5.2.1 | En beskrivning av fordonet, omfattande alla relevanta kriterier som anges i bilaga 1A till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.2.1

En beskrivning av fordonet, omfattande alla relevanta kriterier som anges i bilaga 1A till dessa föreskrifter.

| 5.2.2 | En detaljerad beskrivning av den specifika komponentens eller flerfunktionskomponentens typ. |
| --- | --- |

5.2.2

En detaljerad beskrivning av den specifika komponentens eller flerfunktionskomponentens typ.

| 5.2.3 | En ritning av den specifika komponenten eller flerfunktionskomponenten, som är tillräckligt detaljerad och i en passande skala. |
| --- | --- |

5.2.3

En ritning av den specifika komponenten eller flerfunktionskomponenten, som är tillräckligt detaljerad och i en passande skala.

| 5.2.4 | Ett bestyrkande av överensstämmelse med de specifikationer som föreskrivs i punkt 8 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.2.4

Ett bestyrkande av överensstämmelse med de specifikationer som föreskrivs i punkt 8 i dessa föreskrifter.

5.3   På begäran av den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna ska exemplar av den specifika komponenten eller flerfunktionskomponenten tillhandahållas. Ytterligare exemplar ska kunna tillhandahållas på begäran (högst tre).

5.3.1   Under förproduktionen av behållare ska [n] (10) behållare av 50 (kvalifikationsmängden) utsättas för icke-förstörande provningar enligt bilaga 3A. För LNG-tankar, se bilaga 3B.

6.   MÄRKNING

6.1   De exemplar av specifika komponenter eller flerfunktionskomponenter som lämnas för typgodkännande ska vara försedda med tillverkarens handelsnamn eller varumärke och typbeteckningen, inklusive en beteckning för driftstemperaturerna (”M” för måttliga temperaturer, ”C” för låga temperaturer och ”L” för LNG); för böjliga slangar ska även tillverkningsmånad och tillverkningsår anges och denna märkning ska vara lätt läsbar och outplånlig.

6.1.1   Utöver bestämmelserna i punkt 6.1 ska ett av följande tilläggsmärken användas för en automatisk behållarventil som uppfyller bestämmelserna i punkt 2.2.4 i bilaga 4a:

| a) | ”H1”. |
| --- | --- |

a)

”H1”.

| b) | ”H2”. |
| --- | --- |

b)

”H2”.

| c) | ”H3”. |
| --- | --- |

c)

”H3”.

6.2   På alla komponenter ska det finnas tillräckligt med utrymme för typgodkännandemärket; detta utrymme ska vara utmärkt på de ritningar som avses i punkt 5.2.3.

6.3   Varje behållare ska även ha en märkskylt med följande uppgifter, som ska vara lätt läsbara och outplånliga:

| a) | Serienummer. |
| --- | --- |

a)

Serienummer.

| b) | Volymen i liter. |
| --- | --- |

b)

Volymen i liter.

| c) | Märkningen ”KOMPRIMERAD NATURGAS”. |
| --- | --- |

c)

Märkningen ”KOMPRIMERAD NATURGAS”.

| d) | Drifttryck/provningstryck [MPa]. |
| --- | --- |

d)

Drifttryck/provningstryck [MPa].

| e) | Vikt (kg). |
| --- | --- |

e)

Vikt (kg).

| f) | År och månad för typgodkännandet (till exempel 96/01). |
| --- | --- |

f)

År och månad för typgodkännandet (till exempel 96/01).

| g) | Typgodkännandemärke enligt punkt 7.4. |
| --- | --- |

g)

Typgodkännandemärke enligt punkt 7.4.

6.4   Varje tank ska även ha en märkskylt med följande uppgifter, som ska vara lätt läsbara och outplånliga:

| a) | Serienummer. |
| --- | --- |

a)

Serienummer.

| b) | Bruttovolymen i liter. |
| --- | --- |

b)

Bruttovolymen i liter.

| c) | Märkningen ”LNG”. |
| --- | --- |

c)

Märkningen ”LNG”.

| d) | Servicetryck/arbetstryck [MPa]. |
| --- | --- |

d)

Servicetryck/arbetstryck [MPa].

| e) | Vikt (kg). |
| --- | --- |

e)

Vikt (kg).

| f) | Tillverkare. |
| --- | --- |

f)

Tillverkare.

| g) | År och månad för typgodkännandet (till exempel 96/01). |
| --- | --- |

g)

År och månad för typgodkännandet (till exempel 96/01).

| h) | Märkningen ”INBYGGD PUMP, pumpens försörjningstryck *** MPa” om LNG-bränslepumpen är monterad på tanken, där ”***” är värdet på pumpens försörjningstryck. |
| --- | --- |

h)

Märkningen ”INBYGGD PUMP, pumpens försörjningstryck *** MPa” om LNG-bränslepumpen är monterad på tanken, där ”***” är värdet på pumpens försörjningstryck.

| i) | Typgodkännandemärke enligt avsnitt 7.4. |
| --- | --- |

i)

Typgodkännandemärke enligt avsnitt 7.4.

7.   TYPGODKÄNNANDE

7.1   Om de CNG-komponentprover som lämnats in för typgodkännande uppfyller kraven i punkt 8.1–8.11 i dessa föreskrifter, ska godkännande för den typen av komponent beviljas.

Om de LNG-komponentprover som lämnats in för typgodkännande uppfyller kraven i punkt 8.12–8.21 i dessa föreskrifter, ska godkännande för den typen av komponent beviljas.

7.2   Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje typ av komponent eller flerfunktionskomponent som typgodkänts. De två första siffrorna i numret (för närvarande 01 för ändringsserie 01) ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av typgodkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan typ av komponent samma alfanumeriska kod.

7.3   Ett meddelande om beviljat, ej beviljat eller utökat typgodkännande av en CNG- eller LNG-komponenttyp i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2B till dessa föreskrifter.

7.4   På varje komponent som överensstämmer med den typ som godkänts enligt dessa föreskrifter ska det finnas ett internationellt typgodkännandemärke, placerat på ett väl synligt och lätt tillgängligt ställe enligt punkt 6.2, som tillägg till det märke som föreskrivs i punkt 6.1 och 6.3 (CNG) och 6.4 (LNG), med följande kännetecken:

| 7.4.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (11). |
| --- | --- |

7.4.1

En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (11).

| 7.4.2 | Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 7.4.1. Detta typgodkännandenummer består av komponentens typgodkännandenummer, som står på det intyg som utfärdats för typen (se punkt 7.2 och bilaga 2B), föregånget av löpnumret (två siffror) på den senaste ändringsserien till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.4.2

Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 7.4.1. Detta typgodkännandenummer består av komponentens typgodkännandenummer, som står på det intyg som utfärdats för typen (se punkt 7.2 och bilaga 2B), föregånget av löpnumret (två siffror) på den senaste ändringsserien till dessa föreskrifter.

7.5   Typgodkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

7.6   I bilaga 2A till dessa föreskrifter ges exempel på det nämnda typgodkännandemärkets utformning.

8.   SPECIFIKATIONER FÖR CNG- OCH/ELLER LNG-KOMPONENTER

8.1   Allmänna bestämmelser

8.1.1   De specifika komponenterna i fordon som använder CNG och/eller LNG i sitt framdrivningssystem ska fungera på ett korrekt och säkert sätt, enligt vad som anges i dessa föreskrifter.

Komponentmaterialen som är i kontakt med CNG/LNG ska vara förenliga med dessa ämnen (se bilaga 5D).

De komponentdelar vars funktion riskerar att påverkas av CNG/LNG, högt tryck eller vibrationer, ska genomgå relevanta provningsförfaranden som beskrivs i bilagorna till dessa föreskrifter. I synnerhet bestämmelserna i punkt 8.2–8.11 ska uppfyllas för CNG-komponenter. För LNG-komponenter ska bestämmelserna i punkt 8.12–8.21 uppfyllas.

De specifika komponenterna i fordon som använder CNG och/eller LNG i sitt framdrivningssystem ska följa relevanta krav på elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) enligt föreskrifter nr 10 i deras lydelse enligt ändringsserie 03 eller motsvarande.

8.2   Bestämmelser för CNG-behållare

8.2.1   CNG-behållarna ska vara typgodkända enligt bestämmelserna i bilaga 3A till dessa föreskrifter.

8.3   Bestämmelser för komponenter monterade på CNG-behållaren

8.3.1   CNG-behållaren ska vara utrustad med åtminstone följande komponenter, som kan vara separata eller kombinerade:

| 8.3.1.1 | Manuell ventil. |
| --- | --- |

8.3.1.1

Manuell ventil.

| 8.3.1.2 | Automatisk behållarventil. |
| --- | --- |

8.3.1.2

Automatisk behållarventil.

| 8.3.1.3 | Övertrycksanordning. |
| --- | --- |

8.3.1.3

Övertrycksanordning.

| 8.3.1.4 | Flödesbegränsningsanordning. |
| --- | --- |

8.3.1.4

Flödesbegränsningsanordning.

8.3.2   CNG-behållaren kan, vid behov, vara försedd med ett gastätt hölje.

8.3.3   De komponenter som nämns i punkt 8.3.1–8.3.2 ska vara typgodkända enligt de bestämmelser som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

8.4–8.11   Bestämmelser för andra CNG-komponenter

Komponenterna ska vara typgodkända enligt de bestämmelser som anges i de bilagor som fastställs i tabellen nedan:

| Punkt | Komponent | Bilaga |
| --- | --- | --- |
| 8.4 | Automatventil
  Kontrollventil eller backventil
  Övertrycksventil
  Övertrycksanordning (temperaturstyrd)
  Flödesbegränsningsventil
  Övertrycksanordning (tryckstyrd) | 4A |
| 8.5 | Böjlig bränsleledning/bränsleslang | 4B |
| 8.6 | CNG-filter | 4C |
| 8.7 | Tryckregulator | 4D |
| 8.8 | Tryck- och temperaturgivare | 4E |
| 8.9 | Påfyllningsenhet eller mottagare | 4F |
| 8.10 | Gasflödesjusterare och gas-luftblandare, gasinsprutare eller bränslefördelarrör | 4G |
| 8.11 | Elektronisk styrenhet | 4H |

Punkt

Komponent

Bilaga

8.4

Automatventil

Kontrollventil eller backventil

Övertrycksventil

Övertrycksanordning (temperaturstyrd)

Flödesbegränsningsventil

Övertrycksanordning (tryckstyrd)

4A

8.5

Böjlig bränsleledning/bränsleslang

4B

8.6

CNG-filter

4C

8.7

Tryckregulator

4D

8.8

Tryck- och temperaturgivare

4E

8.9

Påfyllningsenhet eller mottagare

4F

8.10

Gasflödesjusterare och gas-luftblandare, gasinsprutare eller bränslefördelarrör

4G

8.11

Elektronisk styrenhet

4H

8.12   Bestämmelser för LNG-tankar

8.12.1   LNG-tankarna ska vara typgodkända enligt bestämmelserna i bilaga 3B till dessa föreskrifter.

8.12.2   Ett system ska finnas på plats som förhindrar att bränsletanken överfylls.

8.13   Bestämmelser för komponenter monterade på LNG-tanken

8.13.1   LNG-tanken ska vara utrustad med åtminstone följande komponenter, som kan vara separata eller kombinerade (se till att förhindra LNG-inneslutning):

| 8.13.1.1 | Övertrycksventil. |
| --- | --- |

8.13.1.1

Övertrycksventil.

| 8.13.1.2 | Manuell ventil. |
| --- | --- |

8.13.1.2

Manuell ventil.

| 8.13.1.3 | Automatventil. |
| --- | --- |

8.13.1.3

Automatventil.

| 8.13.1.4 | Flödesbegränsningsanordning. |
| --- | --- |

8.13.1.4

Flödesbegränsningsanordning.

8.13.2   Tanken kan, vid behov, vara utrustad med ett gastätt hölje.

8.13.3   De komponenter som nämns i punkt 8.13.1.1–8.13.1.4 ska vara typgodkända enligt de bestämmelser som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

8.14–8.22   Bestämmelser för andra LNG-komponenter:

Komponenterna ska vara typgodkända enligt de bestämmelser som anges i de bilagor som fastställs i tabellen nedan:

| Punkt | Komponent | Bilaga |
| --- | --- | --- |
| 8.15 | LNG-värmeväxlare/förångare | 4I |
| 8.16 | Påfyllningsenhet för LNG | 4J |
| 8.17 | Tryckregulator | 4K |
| 8.18 | Tryck- och/eller temperaturgivare/temperaturindikator för LNG | 4L |
| 8.19 | Naturgasdetektor | 4M |
| 8.20 | Automatventil, kontrollventil, övertrycksventil, flödesbegränsningsventil, manuell ventil och backventil | 4N |
| 8.21 | Bränslepump | 4O |
| 8.22 | Elektronisk styrenhet | 4H |

Punkt

Komponent

Bilaga

8.15

LNG-värmeväxlare/förångare

4I

8.16

Påfyllningsenhet för LNG

4J

8.17

Tryckregulator

4K

8.18

Tryck- och/eller temperaturgivare/temperaturindikator för LNG

4L

8.19

Naturgasdetektor

4M

8.20

Automatventil, kontrollventil, övertrycksventil, flödesbegränsningsventil, manuell ventil och backventil

4N

8.21

Bränslepump

4O

8.22

Elektronisk styrenhet

4H

9.   ÄNDRING AV EN CNG- OCH/ELLER LNG-KOMPONENTTYP OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE

9.1   Varje ändring av en CNG- och/eller LNG-komponenttyp ska rapporteras till den typgodkännandemyndighet som beviljat typgodkännandet. Typgodkännandemyndigheten kan då antingen

| 9.1.1 | anse att ändringarna troligen inte får någon märkbar negativ inverkan och att komponenten fortfarande uppfyller ställda krav, eller |
| --- | --- |

9.1.1

anse att ändringarna troligen inte får någon märkbar negativ inverkan och att komponenten fortfarande uppfyller ställda krav, eller

| 9.1.2 | begära att omprovning ska ske; huruvida omprovningen ska vara partiell eller total avgörs av typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

9.1.2

begära att omprovning ska ske; huruvida omprovningen ska vara partiell eller total avgörs av typgodkännandemyndigheten.

9.2   De övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 7.3 underrättas om huruvida ansökan om typgodkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts.

9.3   Den typgodkännandemyndighet som beviljar utökningen av typgodkännandet ska tilldela varje meddelandeblankett som upprättas för en sådan utökning ett serienummer.

10.   (EJ FASTSTÄLLD)

11.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Produktionsöverensstämmelsen ska kontrolleras enligt det förfarande som fastställts i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 11.1 | Varje CNG-behållare ska provas vid ett lägsta tryck på 1,5 gånger arbetstrycket i enlighet med bestämmelserna i bilaga 3A till dessa föreskrifter.
  Varje LNG-tank ska provas vid ett lägsta tryck på 1,3 gånger (summan av arbetstrycket plus 0,1 MPa) i enlighet med bestämmelserna i bilaga 3B till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

11.1

Varje CNG-behållare ska provas vid ett lägsta tryck på 1,5 gånger arbetstrycket i enlighet med bestämmelserna i bilaga 3A till dessa föreskrifter.

Varje LNG-tank ska provas vid ett lägsta tryck på 1,3 gånger (summan av arbetstrycket plus 0,1 MPa) i enlighet med bestämmelserna i bilaga 3B till dessa föreskrifter.

| 11.2 | För CNG-behållare ska sprängningsprovning med hydraultryck enligt punkt A.12 i tillägg A till bilaga 3A utföras för varje parti som består av högst 200 behållare som är tillverkade av samma parti råvaror. |
| --- | --- |

11.2

För CNG-behållare ska sprängningsprovning med hydraultryck enligt punkt A.12 i tillägg A till bilaga 3A utföras för varje parti som består av högst 200 behållare som är tillverkade av samma parti råvaror.

| 11.3 | Varje böjligt bränsleledningsmontage som är kopplat till högt eller medelhögt tryck (klass 0, 1 och 5) enligt den klassificering som beskrivs i punkt 3 i dessa föreskrifter, ska provas med ett tryck som motsvarar dubbla arbetstrycket. |
| --- | --- |

11.3

Varje böjligt bränsleledningsmontage som är kopplat till högt eller medelhögt tryck (klass 0, 1 och 5) enligt den klassificering som beskrivs i punkt 3 i dessa föreskrifter, ska provas med ett tryck som motsvarar dubbla arbetstrycket.

12.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

12.1   Ett typgodkännande som beviljats för en komponenttyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 11 inte uppfylls.

12.2   Om någon av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska den genast rapportera detta till de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2B till dessa föreskrifter.

13.   (EJ FASTSTÄLLD)

14.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett typgodkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en komponenttyp som typgodkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska underrätta typgodkännandemyndigheten som beviljade typgodkännandet om detta. Myndigheten ska då rapportera detta till de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2B till dessa föreskrifter.

15.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNING OCH FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för de typgodkännandemyndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka intyg om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

DEL II

Typgodkännande av fordon med avseende på installationen av specifika komponenter av godkänd typ för användande av komprimerad naturgas (CNG – Compressed Natural Gas) och/eller kondenserad naturgas (LNG – Liquefied Natural Gas) i framdrivningssystemet

16.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

16.1   Ansökan om typgodkännande för en fordonstyp med avseende på installationen av specifika komponenter för användande av komprimerad naturgas (CNG) och/eller kondenserad naturgas (LNG) i framdrivningssystemet ska lämnas in av fordonstillverkaren eller av dennes behöriga ombud.

16.2   Ansökan ska åtföljas av följande dokument i tre exemplar: En beskrivning av fordonet som omfattar alla relevanta kriterier som anges i bilaga 1B till dessa föreskrifter.

16.3   Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska lämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna.

17.   TYPGODKÄNNANDE

17.1   Om fordonet som lämnats in för typgodkännande enligt dessa föreskrifter är utrustat med alla nödvändiga specifika komponenter för användning av komprimerad naturgas (CNG) och/eller kondenserad naturgas (LNG) i fordonets framdrivningssystem och uppfyller kraven enligt punkt 18, ska godkännande för den fordonstypen beviljas.

17.2   Varje godkänd typ av fordon ska tilldelas ett typgodkännandenummer. De två första siffrorna i numret ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av typgodkännandet.

17.3   Ett meddelande om beviljat, ej beviljat eller utökat typgodkännande av en CNG- och/eller LNG-fordonstyp i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2D till dessa föreskrifter.

17.4   På varje fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska det finnas ett internationellt typgodkännandemärke, placerat på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges på det typgodkännandeintyg som avses i punkt 17.3, bestående av följande:

| 17.4.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (12). |
| --- | --- |

17.4.1

En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (12).

| 17.4.2 | Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 17.4.1. |
| --- | --- |

17.4.2

Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 17.4.1.

17.5   Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter enligt en eller flera föreskrifter som bifogats överenskommelsen så behöver den symbol som föreskrivs i punkt 17.4.1 inte upprepas; i sådana fall ska såväl föreskrifternas nummer som typgodkännandenummer och tilläggssymbolerna för alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, placeras i lodräta kolumner till höger om symbolen som föreskrivs i punkt 17.4.1.

17.6   Typgodkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

17.7   Typgodkännandemärket ska placeras intill eller på fordonets typskylt.

17.8   I bilaga 2C till dessa föreskrifter ges exempel på det nämnda typgodkännandemärket.

18.   KRAV FÖR INSTALLATION AV SPECIFIKA KOMPONENTER FÖR ANVÄNDANDE AV KOMPRIMERAD NATURGAS (CNG) OCH/ELLER KONDENSERAD NATURGAS (LNG) I FRAMDRIVNINGSSYSTEMET FÖR ETT FORDON

18.1   Allmänt

18.1.1   Fordonets CNG- och/eller LNG-system ska fungera på ett bra och säkert sätt vid det arbetstryck och de driftstemperaturer som det är konstruerat och godkänt för.

18.1.2   Systemets samtliga komponenter ska vara typgodkända som individuella komponenter eller som flerfunktionskomponenter enligt del I av dessa föreskrifter.

18.1.2.1   Utan hinder av bestämmelserna i punkt 18.1.2 krävs inte något separat typgodkännande av den elektroniska styrenheten för CNG/LNG om den elektroniska styrenheten för CNG/LNG är integrerad i motorns elektroniska styrenhet och omfattas av ett typgodkännande för fordonsinstallation enligt del II i dessa föreskrifter och föreskrifter nr 10. Godkännandet av fordonstypen ska även följa tillämpliga bestämmelser i bilaga 4H till dessa föreskrifter.

18.1.3   Materialen som används i systemet ska vara lämpliga för användning med CNG och/eller LNG, efter vad som är tillämpligt.

18.1.4   Systemets samtliga komponenter ska monteras fast på korrekt sätt.

18.1.5   CNG- och/eller LNG-systemet ska trycksättas till arbetstryck och läckageprovas med ett ytaktivt medel under 3 minuter utan att det bildas bubblor, eller läckageprovas på ett annat likvärdigt sätt.

18.1.6   CNG- och/eller LNG-systemet ska monteras så att det får bästa möjliga skydd mot skador, exempelvis skador orsakade av rörliga fordonskomponenter, kollisioner, grus eller till följd av lastning eller urlastning av fordonet eller förskjutning av lasten.

18.1.7   Inga anordningar ska kopplas till CNG- och/eller LNG-systemet utom de som absolut krävs för att motorn i motorfordonet ska fungera på ett korrekt sätt.

18.1.7.1   Utan hinder av bestämmelserna i punkt 18.1.7, kan fordon utrustas med ett uppvärmningssystem, för att värma passagerarutrymmet och/eller lastutrymmet, som är kopplat till CNG- och/eller LNG-systemet.

18.1.7.2   Uppvärmningssystemet som nämns i punkt 18.1.7.1 ska tillåtas om den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandet anser att uppvärmningssystemet är tillräckligt skyddat och att funktionen i det normala CNG- och/eller LNG-systemet inte påverkas.

18.1.8   Identifiering av CNG- och/eller LNG-bränsledrivna fordon

18.1.8.1   Fordon i kategorierna M2 och M3 som är försedda med ett CNG-system ska bära skyltar enligt tillägg 6.

18.1.8.2   Fordon i kategorierna M2 och M3 som är försedda med ett LNG-system ska ha skyltar enligt tillägg 7.

18.1.8.3   Skyltarna ska monteras framtill och baktill på fordon i kategori M2 eller M3, samt på dörrarnas utsida på höger hand (på vänsterstyrda fordon) eller på vänster hand (på högerstyrda fordon).

18.1.8.4   En skylt ska placeras intill LNG-påfyllningsenheten som anger bränsleflödeskraven. Bränsleflödeskraven ska vara enligt tillverkarens rekommendationer.

18.2   Ytterligare krav

18.2.1   Inga komponenter som tillhör CNG- och/eller LNG-systemet, vilket innefattar eventuella skyddsmaterial som utgör delar av sådana komponenter, får sticka ut utanför fordonets kontur, med undantag för påfyllningsenheten om den inte sticker ut mer än 10 mm från sitt fäste.

18.2.2   Lämpliga skydd mot värmen från intilliggande komponenter ska övervägas och inga komponenter i CNG- och/eller LNG-systemet får finnas inom 100 mm från avgasröret eller liknande värmekälla, såvida inte sådana komponenter är tillräckligt skyddade mot värme.

18.3   CNG-systemet

18.3.1   Ett CNG-system ska innehålla åtminstone följande komponenter:

| 18.3.1.1 | Behållare (cylindrar). |
| --- | --- |

18.3.1.1

Behållare (cylindrar).

| 18.3.1.2 | Tryckindikator eller bränslenivåindikator. |
| --- | --- |

18.3.1.2

Tryckindikator eller bränslenivåindikator.

| 18.3.1.3 | Övertrycksanordning (temperaturstyrd). |
| --- | --- |

18.3.1.3

Övertrycksanordning (temperaturstyrd).

| 18.3.1.4 | Automatisk behållarventil. |
| --- | --- |

18.3.1.4

Automatisk behållarventil.

| 18.3.1.5 | Manuell ventil. |
| --- | --- |

18.3.1.5

Manuell ventil.

| 18.3.1.6 | Tryckregulator. |
| --- | --- |

18.3.1.6

Tryckregulator.

| 18.3.1.7 | Gasflödesjusterare. |
| --- | --- |

18.3.1.7

Gasflödesjusterare.

| 18.3.1.8 | Flödesbegränsningsanordning. |
| --- | --- |

18.3.1.8

Flödesbegränsningsanordning.

| 18.3.1.9 | Gasinmatningsanordning. |
| --- | --- |

18.3.1.9

Gasinmatningsanordning.

| 18.3.1.10 | Påfyllningsenhet eller mottagare. |
| --- | --- |

18.3.1.10

Påfyllningsenhet eller mottagare.

| 18.3.1.11 | Böjlig bränsleledning. |
| --- | --- |

18.3.1.11

Böjlig bränsleledning.

| 18.3.1.12 | Fast bränsleledning. |
| --- | --- |

18.3.1.12

Fast bränsleledning.

| 18.3.1.13 | Elektronisk styrenhet. |
| --- | --- |

18.3.1.13

Elektronisk styrenhet.

| 18.3.1.14 | Anslutningar. |
| --- | --- |

18.3.1.14

Anslutningar.

| 18.3.1.15 | Gastätt hölje för de komponenter som är installerade i bagage- och passagerarutrymmet. Om det gastäta höljet kommer att förstöras i händelse av brand, får övertrycksanordningen täckas av det gastäta höljet. |
| --- | --- |

18.3.1.15

Gastätt hölje för de komponenter som är installerade i bagage- och passagerarutrymmet. Om det gastäta höljet kommer att förstöras i händelse av brand, får övertrycksanordningen täckas av det gastäta höljet.

18.3.2   CNG-systemet kan även innehålla följande komponenter:

| 18.3.2.1 | Backventil eller kontrollventil. |
| --- | --- |

18.3.2.1

Backventil eller kontrollventil.

| 18.3.2.2 | Övertrycksventil. |
| --- | --- |

18.3.2.2

Övertrycksventil.

| 18.3.2.3 | CNG-filter. |
| --- | --- |

18.3.2.3

CNG-filter.

| 18.3.2.4 | Tryck- och/eller temperaturgivare. |
| --- | --- |

18.3.2.4

Tryck- och/eller temperaturgivare.

| 18.3.2.5 | Bränslevalssystem och elektriskt system. |
| --- | --- |

18.3.2.5

Bränslevalssystem och elektriskt system.

| 18.3.2.6 | Övertrycksanordning (tryckstyrd). |
| --- | --- |

18.3.2.6

Övertrycksanordning (tryckstyrd).

| 18.3.2.7 | Bränslefördelarrör. |
| --- | --- |

18.3.2.7

Bränslefördelarrör.

18.3.3   En extra automatventil kan kombineras med tryckregulatorn.

18.3.4   Ett LNG-system ska innehålla åtminstone följande komponenter:

| 18.3.4.1 | LNG-tankar (kärl). |
| --- | --- |

18.3.4.1

LNG-tankar (kärl).

| 18.3.4.2 | LNG-värmeväxlare/förångare. |
| --- | --- |

18.3.4.2

LNG-värmeväxlare/förångare.

| 18.3.4.3 | LNG-övertrycksventil. |
| --- | --- |

18.3.4.3

LNG-övertrycksventil.

| 18.3.4.4 | LNG-ventileringssystem. |
| --- | --- |

18.3.4.4

LNG-ventileringssystem.

| 18.3.4.5 | LNG-påfyllningsenhet. |
| --- | --- |

18.3.4.5

LNG-påfyllningsenhet.

| 18.3.4.6 | LNG-flödesbegräsningsventil (-flödesbegränsningsanordning). |
| --- | --- |

18.3.4.6

LNG-flödesbegräsningsventil (-flödesbegränsningsanordning).

| 18.3.4.7 | LNG-ventil (manuell). |
| --- | --- |

18.3.4.7

LNG-ventil (manuell).

| 18.3.4.8 | LNG-bränsleledning. |
| --- | --- |

18.3.4.8

LNG-bränsleledning.

| 18.3.4.9 | LNG-kopplingar. |
| --- | --- |

18.3.4.9

LNG-kopplingar.

| 18.3.4.10 | LNG-kontrollventil eller LNG-backventil. |
| --- | --- |

18.3.4.10

LNG-kontrollventil eller LNG-backventil.

| 18.3.4.11 | Tryckindikator eller bränslenivåindikator för LNG. |
| --- | --- |

18.3.4.11

Tryckindikator eller bränslenivåindikator för LNG.

| 18.3.4.12 | Elektronisk styrenhet. |
| --- | --- |

18.3.4.12

Elektronisk styrenhet.

| 18.3.4.13 | Naturgasdetektor eller gastätt hölje, för fordon i kategori M. |
| --- | --- |

18.3.4.13

Naturgasdetektor eller gastätt hölje, för fordon i kategori M.

18.3.5   LNG-systemet kan även innehålla följande komponenter:

| 18.3.5.1 | LNG-tryckregulator. |
| --- | --- |

18.3.5.1

LNG-tryckregulator.

| 18.3.5.2 | Tryck- och/eller temperaturgivare för LNG. |
| --- | --- |

18.3.5.2

Tryck- och/eller temperaturgivare för LNG.

| 18.3.5.3 | LNG-bränslepump. |
| --- | --- |

18.3.5.3

LNG-bränslepump.

| 18.3.5.4 | LNG-nivåmätare. |
| --- | --- |

18.3.5.4

LNG-nivåmätare.

| 18.3.5.5 | LNG-automatventil. |
| --- | --- |

18.3.5.5

LNG-automatventil.

| 18.3.5.6 | Naturgasdetektor. |
| --- | --- |

18.3.5.6

Naturgasdetektor.

| 18.3.5.7 | Gastätt hölje. |
| --- | --- |

18.3.5.7

Gastätt hölje.

18.3.6   LNG-fordonskomponenter efter värmeväxlaren/förångaren (gasformig fas) ska räknas som CNG-komponenter.

18.4   Montering av behållare och/eller tankar

18.4.1   Behållare och/eller tankar ska vara fast monterade i fordonet och får inte monteras i motorutrymmet.

18.4.2   Behållare och/eller tankar ska monteras så att det inte blir kontakt metall mot metall, utom vid behållarens och/eller tankens fästen.

18.4.3   När fordonet är färdigt för användning ska bränslebehållare och/eller bränsletankar befinna sig minst 200 mm ovanför vägytan.

18.4.3.1   Bestämmelserna i punkt 18.4.3 ska inte gälla om behållaren och/eller tanken har tillräckligt skydd framifrån och på sidorna och ingen del är placerad lägre än detta skydd.

18.4.4   Bränslebehållare och/eller bränsletankar ska monteras och fästas så att följande accelerationskrafter' utan att skador uppstår kan tas upp när behållarna och/eller tankarna är fulla:

| | Fordon i kategorierna M1 och N1:






  a) | 20 g i färdriktningen. |
| --- | --- | --- |

Fordon i kategorierna M1 och N1:

a)

20 g i färdriktningen.

| b) | 8 g vågrätt vinkelrätt mot färdriktningen. |
| --- | --- |

b)

8 g vågrätt vinkelrätt mot färdriktningen.

| | Fordon i kategorierna M2 och N2:






  a) | 10 g i färdriktningen. |
| --- | --- | --- |

Fordon i kategorierna M2 och N2:

a)

10 g i färdriktningen.

| b) | 5 g vågrätt vinkelrätt mot färdriktningen. |
| --- | --- |

b)

5 g vågrätt vinkelrätt mot färdriktningen.

| | Fordon i kategorierna M3 och N3:






  a) | 6,6 g i färdriktningen. |
| --- | --- | --- |

Fordon i kategorierna M3 och N3:

a)

6,6 g i färdriktningen.

| b) | 5 g vågrätt vinkelrätt mot färdriktningen. |
| --- | --- |

b)

5 g vågrätt vinkelrätt mot färdriktningen.

En beräkningsmetod kan användas i stället för praktiska provningar om dess likvärdighet kan bevisas av den som ansöker om typgodkännande på ett sätt som den tekniska tjänsten anser tillfredsställande.

18.5   Tillbehör som monteras på CNG-behållare

18.5.1   Automatventil

18.5.1.1   En automatisk behållarventil ska monteras direkt på varje CNG-behållare.

18.5.1.2   Den automatiska behållarventilen ska se till att bränsletillförseln stängs av när motorn stängs av, oavsett tändningsnyckelns läge, och den ska fortsätta vara stängd så länge motorn inte går. En fördröjning på 2 sekunder är tillåten för diagnostisk.

18.5.1.3   Utan hinder av bestämmelserna i punkt 18.5.1.2 får den automatiska cylinderventilen förbli i öppet läge under kontrollerade stoppfaser.

18.5.1.4   Om den automatiska cylinderventilen stängs under kontrollerade stoppfaser ska ventilen uppfylla kraven i punkt 2.2.4 i bilaga 4a.

18.5.2   Övertrycksanordning

18.5.2.1   Övertrycksanordningen (temperaturstyrd) ska monteras på CNG-bränslebehållaren (CNG-bränslebehållarna) på ett sådant sätt att gasen släpps ut i det gastäta höljet, om detta uppfyller kraven i punkt 18.5.5.

18.5.3   Flödesbegränsningsventil på CNG-behållaren

18.5.3.1   Flödesbegränsningsanordningen ska monteras på den automatiska behållarventilen på CNG-bränslebehållaren (CNG-bränslebehållarna).

18.5.4   Manuell ventil

18.5.4.1   En manuell ventil ska sitta fast monterad på CNG-behållaren och kan integreras i den automatiska behållarventilen.

18.5.5   Gastätt hölje på CNG-behållaren (CNG-behållarna)

18.5.5.1   Ett gastätt hölje, som uppfyller kraven i punkt 18.5.5.2–18.5.5.5, ska monteras över CNG-behållarens (CNG-behållarnas) anslutningar på CNG-bränslebehållaren, såvida inte CNG-behållaren (CNG-behållarna) är monterad(e) på fordonets utsida.

18.5.5.2   Det gastäta höljet ska stå i öppen förbindelse med uteluften, om så behövs genom en anslutningsslang och en genomföring, vilka ska vara motståndskraftiga mot CNG.

18.5.5.3   Det gastäta höljets ventilationsöppning får inte sluta i ett hjulhus, och får inte heller vara riktad mot någon värmekälla som exempelvis avgasröret.

18.5.5.4   Eventuella anslutningsslangar och genomföringar i botten av motorfordonets kaross för ventilering av det gastäta höljet ska ha en öppning på minst 450 mm2.

18.5.5.5   Höljet över CNG-behållarens (CNG-behållarnas) anslutningar och anslutningsslangar ska vara gastätt vid ett tryck på 10 kPa utan några kvarstående deformationer. Under dessa omständigheter får ett läckage på högst 100 cm3 per timme godtas.

18.5.5.6   Den anslutande slangen ska säkras med klämmor, eller på annat sätt, till det gastäta höljet och till genomföringen, så att anslutningen blir gastät.

18.5.5.7   Det gastäta höljet ska innefatta alla komponenter som är monterade i bagage- eller passagerarutrymmet.

18.5.6   Övertrycksanordning (tryckstyrd)

18.5.6.1   Den tryckstyrda övertrycksanordningen ska aktiveras och ventilera gas oberoende av den temperaturstyrda övertrycksanordningen.

18.5.6.2   Den tryckstyrda övertrycksanordningen ska monteras på bränslebehållaren (bränslebehållarna) på ett sådant sätt att gasen kan släppas ut i det gastäta höljet, förutsatt att det gastäta höljet uppfyller kraven i punkt 18.5.5.

18.6   Tillbehör som monteras på LNG-tankar

18.6.1   Automatventil

18.6.1.1   En automatventil ska installeras på bränsleförsörjningsledningen direkt på varje LNG-tank (på en skyddad plats).

18.6.1.2   Automatventilen ska se till att bränsletillförseln stängs av när motorn stängs av, oavsett tändningsnyckelns läge, och den ska fortsätta vara stängd så länge motorn inte går. En fördröjning på 2 sekunder är tillåten för diagnostisk.

18.6.1.3   Utan hinder av bestämmelserna i punkt 18.6.1.2 får den automatiska ventilen förbli i öppet läge under kontrollerade stoppfaser.

18.6.1.4   Om automatventilen stängs under kontrollerade stoppfaser ska ventilen uppfylla kraven i punkt 2.2.4 i bilaga 4a.

18.6.2   Flödesbegränsningsventil

Flödesbegränsningsventilen kan monteras inuti eller direkt på LNG-tanken (på en skyddad plats).

18.6.3   Övertrycksventil (primär)

Den primära övertrycksventilens utlopp ska vara anslutet till ett rörsystem med öppen ände som leder bort den ventilerade gasen till en högre nivå. Se till att rörsystemet inte kan blockeras eller frysa. Den primära LNG-övertrycksventilen ska inte ventileras i det gastäta höljet (om sådant är monterat).

18.6.4   Övertrycksventil (sekundär)

Den sekundära övertrycksventilen får släppa ut gas direkt från utloppet. Beakta behovet av skydd mot intrång av vatten och skador. Den sekundära övertrycksventilens utlopp ska inte vara anslutet till samma rörsystem (för bortledning av gasen) som den primära övertrycksventilen. Den sekundära LNG-övertrycksventilen ska inte ventileras i det gastäta höljet (om sådant är monterat).

18.6.5   Manuell bränsleavstängningsventil

Den manuella bränsleavstängningsventilen ska vara monterad direkt på LNG-tanken (på en skyddad plats). Den bör vara lätt att komma åt. Den manuella bränsleavstängningsventilen kan integreras i automatventilen.

18.6.6   Manuell ångavstängningsventil

Den manuella ångavstängningsventilen ska monteras direkt på LNG-tanken (på en skyddad plats). Den bör vara lätt att komma åt.

18.6.7   Ventileringsledning eller ventileringskoppling

Ventileringsledningen eller ventileringskopplingen kan monteras inuti eller på LNG-tanken (på en skyddad plats). Den bör vara lätt att komma åt. Ventileringskopplingen ska vara lämplig för syftet vid de temperaturer som anges i bilaga 5O för LNG-tankens arbetstryck.

18.6.8   Ventileringshanteringssystem

Den primära övertrycksventilen ska anslutas till ett ventilationsrör som mynnar ut högt upp. Utloppen på de primära och sekundära övertrycksventilerna ska skyddas från igentäppning av smuts, skräp, snö, is och/eller vatten. Ventilationsrörets utlopp ska ha lämplig storlek för att förhindra flödesbegränsningar genom tryckfall. Gas som lämnar ventilationsröret eller den sekundära övertrycksventilen ska inte träffa slutna utrymmen, andra fordon, externt monterade system med luftintag (t.ex. luftkonditioneringssystem) eller insug eller utsläpp för motorn. Om dubbla tankar används får utloppen för de båda primära övertrycksventilerna mynna ut i ett gemensamt ventilationsrör.

18.7   Fasta och böjliga bränsleledningar

18.7.1   Fasta CNG-bränsleledningar ska vara gjorda av skarvfritt Material: antingen rostfritt stål eller stål med korrosionsbeständig beläggning.

18.7.1.1   Fasta LNG-bränsleledningar ska vara gjorda av austenitiskt rostfritt stål eller koppar, antingen skarvfritt eller svetsat.

18.7.2   Den fasta CNG-bränsleledningen kan ersättas av en böjlig bränsleledning om den tillhör klass 0, 1 eller 2.

18.7.2.1   Den fasta LNG-bränsleledningen kan ersättas av en böjlig bränsleledning om den tillhör klass 5.

18.7.3   Böjliga CNG- och LNG-bränsleledningar ska uppfylla de relevanta kraven i bilaga 4B till dessa föreskrifter.

18.7.4   Fasta bränsleledningar ska fästas så att de inte utsätts för vibrationer eller påfrestningar.

18.7.5   Böjliga CNG- och/eller LNG-bränsleledningar ska fästas så att de inte utsätts för vibrationer eller påfrestningar.

18.7.6   Fästningen av bränsleledningen, oavsett om den är fast eller böjlig, ska göras så att det inte blir kontakt metall mot metall.

18.7.7   Fasta och böjliga bränsleledningar ska inte placeras där domkraft kan anbringas.

18.7.8   Vid genomföringar ska bränsleledningarna förses med skyddsmaterial.

18.7.9   LNG-bränsleledningen ska isoleras eller skyddas på de ställen där låg temperatur kan skada andra komponenter och/eller skada människor.

18.8   Kopplingar eller gasanslutningar mellan komponenterna

18.8.1   Lödda kopplingar och presskopplingar får inte användas för CNG. Presskopplingar får inte användas för LNG.

18.8.2   Rör av rostfritt stål får endast kopplas med kopplingar av rostfritt stål.

18.8.3   Fördelningsblock för CNG ska vara gjorda av material som motstår korrosion.

18.8.4   Fasta bränsleledningar ska kopplas samman med lämpliga kopplingar, till exempel tvådelade presskopplingar i stålrör och kopplingar med skärringar som smalnar av åt båda håll.

18.8.5   Antalet kopplingar ska vara så få som möjligt.

18.8.6   Alla kopplingar ska göras på platser där de kan inspekteras.

18.8.7   I ett passagerarutrymme eller inneslutet bagageutrymme ska bränsleledningarna vara så korta som möjligt och inneslutna i ett gastätt hölje.

18.8.7.1   Bestämmelserna i punkt 18.8.7 ska inte gälla om fordonet tillhör kategori M2 eller M3 och bränsleledningarna och kopplingarna är försedda med en muff som är motståndskraftig mot CNG och har förbindelse med uteluften.

18.9   Automatventil

18.9.1   För CNG-system kan en extra automatventil monteras på bränsleledningen så nära tryckregulatorn som möjligt.

18.9.2   En automatventil ska monteras så nära efter förångaren som är praktiskt möjligt i LNG-systemet.

18.10   Påfyllningsenhet eller mottagare

18.10.1   Påfyllningsenheten ska säkras mot rotation och skyddas mot smuts och vatten.

18.10.2   Om CNG-behållaren eller LNG-tanken är monterad i passagerarutrymmet eller ett inneslutet (bagage)utrymme ska påfyllningsenheten placeras utanpå fordonet eller i motorrummet.

18.10.3   För fordon i kategorierna M1 och N1 ska CNG-påfyllningsenheten (mottagaren) uppfylla kraven i ritningen i figur 1 i bilaga 4F.

18.10.4   För fordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3 ska CNG-påfyllningsenheten (mottagaren) uppfylla kraven i ritningen i figur 1 eller figur 2 i bilaga 4F eller kraven i ritningen i figur 1 i bilaga 4F endast för CNG.

18.11   Bränslevalssystem och elektrisk installation

18.11.1   De elektriska komponenterna i CNG/LNG-systemet ska vara skyddade mot överbelastningar.

18.11.2   Fordon med mer än ett bränslesystem ska ha ett bränslevalssystem som ska förhindra både ett flöde av gasformigt bränsle till bensin- eller dieseltanken och ett flöde av bensin eller diesel till tanken för gasformigt bränsle, även om det skulle uppstå ett fel i bränslevalssystemet.

18.11.3   Åtgärderna ska demonstreras under typgodkännandeförfarandet.

18.11.4   De elektriska kopplingarna och komponenterna i det gastäta höljet ska konstrueras så att inga gnistor uppstår.

18.12   LNG-systemet ska konstrueras så att eventuell LNG-inneslutning förhindras.

18.13   I fordon i kategori M ska LNG-systemet vara försett med en naturgasdetektor och/eller gastätt hölje. I fordon i kategori N får LNG-systemet vara försett med en naturgasdetektor om bränsletanken och tillhörande rörledningar är monterade utanpå fordonet utan risk för gasinneslutning (se punkt 18.12). Om bränsletanken sitter inuti lastutrymmet på ett fordon i kategori N krävs en naturgasdetektor och/eller gastätt hölje.

19.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

19.1   Produktionsöverensstämmelsen ska kontrolleras enligt det förfarande som fastställts i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

20.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

20.1   Ett godkännande som beviljats för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 18 inte uppfylls.

20.2   Om någon av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska den genast rapportera detta till de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2D till dessa föreskrifter.

21.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE FÖR EN FORDONSTYP

21.1   Varje ändring av installationen av specifika komponenter för användande av CNG och/eller LNG i fordonets framdrivningssystem ska rapporteras till den typgodkännandemyndighet som har beviljat godkännandet för fordonstypen. Typgodkännandemyndigheten kan då antingen

| 21.1.1 | anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att fordonet fortfarande uppfyller ställda krav, eller |
| --- | --- |

21.1.1

anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att fordonet fortfarande uppfyller ställda krav, eller

| 21.1.2 | begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

21.1.2

begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

21.2   De övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2D till dessa föreskrifter, underrättas om huruvida ansökan om typgodkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts.

21.3   Den typgodkännandemyndighet som beviljar utökningen av typgodkännandet ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och rapportera detta till de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2D till dessa föreskrifter.

22.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett typgodkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en fordonstyp som typgodkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska underrätta typgodkännandemyndigheten som beviljat typgodkännandet om detta. Myndigheten ska då rapportera detta till de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2D till dessa föreskrifter.

23.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNING OCH FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för de typgodkännandemyndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka intyg om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

24.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

24.1   Från och med dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 01 till dessa föreskrifter får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja eller godta typgodkännande enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 01.

24.2   När tolv månader förlöpt sedan dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 01 till dessa föreskrifter ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja typgodkännande om den komponenttyp som ska godkännas uppfyller kraven i del I i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 01.

24.3   Typgodkännanden för andra komponenter än bränslefördelarrör, enligt definitionen i punkt 4.72, som beviljats enligt dessa föreskrifter i deras ursprungliga lydelse ska förbli giltiga och ska godtas för montering av sådana komponenter på fordon.

24.4   När 18 månader förlöpt sedan dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 01 till dessa föreskrifter ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja typgodkännande om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i del II i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 01.

24.5   Fram till dess att tolv månader förlöpt sedan dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 01 till dessa föreskrifter kan de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter fortsätta att bevilja typgodkännanden för komponenttyper enligt dessa föreskrifter i deras ursprungliga lydelse utan att ta hänsyn till bestämmelserna i ändringsserie 01.

24.6   Fram till dess att 18 månader förlöpt sedan dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 01 till dessa föreskrifter kan de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter fortsätta att bevilja typgodkännanden för fordonstyper enligt dessa föreskrifter i deras ursprungliga lydelse utan att ta hänsyn till bestämmelserna i ändringsserie 01.

24.7   Utan hinder av bestämmelserna i punkt 24.5 och 24.6 får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter inte vägra att bevilja utökning av typgodkännanden för befintliga komponenttyper eller fordonstyper som har utfärdats enligt dessa föreskrifter utan att hänsyn tagits till bestämmelserna i ändringsserie 01 till dessa föreskrifter.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.3, punkt 2 –www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  American Society for Testing and Materials (den amerikanska organisationen för provningsmetoder och material).

(3)  British Standards Institution (den brittiska standardiseringsorganisationen).

(4)  Europeisk norm.

(5)  Internationella standardiseringsorganisationen (International Organization for Standardization).

(6)  National Association of Corrosion Engineers (korrosionsorganisationen Nace).

(7)  Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa, föreskrifter.

(8)  Amerikas förenta staters federala föreskrifter.

(9)  Society of Automotive Engineers (organisationen för personer verksamma med utveckling av fordon).

(10)  [n] står för antalet stickprov och ska fastställas av typgodkännandemyndigheten.

(11)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, bilaga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(12)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, bilaga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

BILAGA 1A

VÄSENTLIGA EGENSKAPER FÖR CNG/LNG-KOMPONENTER

1.   (Ej fastställd)

1.2.4.5.1   Systembeskrivning:

1.2.4.5.2   CNG-tryckregulator (CNG-tryckregulatorer): ja/nej (1)

1.2.4.5.2.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.2.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.2.5   Ritningar: ...

1.2.4.5.2.6   Antal huvudinställningspunkter: ...

1.2.4.5.2.7   Beskrivning av principen för inställning via huvudinställningspunkterna: ...

1.2.4.5.2.8   Antal inställningspunkter för tomgång: ...

1.2.4.5.2.9   Beskrivning av principen för inställning via inställningspunkterna för tomgång: ...

1.2.4.5.2.10   Andra inställningsmöjligheter; huruvida sådana finns och vilka de är (beskrivning och ritningar):

1.2.4.5.2.11   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.2.12   Material: ...

1.2.4.5.2.13   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.3   Gas-luftblandare för CNG: ja/nej (1)

1.2.4.5.3.1   Antal: ...

1.2.4.5.3.2   Fabrikat: ...

1.2.4.5.3.3   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.3.4   Ritningar: ...

1.2.4.5.3.5   Justeringsmöjligheter: ...

1.2.4.5.3.6   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.3.7   Material: ...

1.2.4.5.3.8   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.4   CNG-gasflödesjusterare: ja/nej (1)

1.2.4.5.4.1   Antal: ...

1.2.4.5.4.2   Fabrikat: ...

1.2.4.5.4.3   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.4.4   Ritningar: ...

1.2.4.5.4.5   Justeringsmöjligheter (beskrivning): ...

...

1.2.4.5.4.6   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.4.7   Material: ...

1.2.4.5.4.8   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.5   CNG-gasinsprutare: ja/nej (1)

1.2.4.5.5.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.5.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.5.3   Identifiering: ...

1.2.4.5.5.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.5.5   Installationsritningar: ...

1.2.4.5.5.6   Material: ...

1.2.4.5.5.7   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.6   Elektronisk styrenhet (CNG och/eller LNG): ja/nej (1)

1.2.4.5.6.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.6.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.6.3   Justeringsmöjligheter: ...

1.2.4.5.6.4   Grundläggande mjukvaruprinciper: ...

1.2.4.5.6.5   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.7   CNG-behållare eller CNG-cylinder (CNG-cylindrar): ja/nej (1)

LNG-tank (LNG-tankar) eller LNG-kärl: ja/nej (1)

1.2.4.5.7.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.7.2   Typ (Typer) (inklusive ritningar): ...

1.2.4.5.7.3   Kapacitet: ... l

1.2.4.5.7.4   Installationsritningar för behållaren/tanken: ...

1.2.4.5.7.5   Mått: ...

1.2.4.5.7.6   Material: ...

1.2.4.5.8   Tillbehör till CNG-behållare/LNG-tank

1.2.4.5.8.1   Tryckindikator: ja/nej (1)

1.2.4.5.8.1.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.8.1.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.8.1.3   Funktionssätt: flytande/annat (1) (inkludera beskrivning och ritningar)

1.2.4.5.8.1.4   Arbetstryck (2): ... MPa

1.2.4.5.8.1.5   Material:

1.2.4.5.3.1.6   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.8.2   Övertrycksventil (utsläppsventil): ja/nej (1)

1.2.4.5.8.2.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.8.2.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.8.2.3   Arbetstryck (2): ... MPa

1.2.4.5.8.2.4   Material: ...

1.2.4.5.8.2.5   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.8.3   Automatisk behållarventil

1.2.4.5.8.3.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.8.3.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.8.3.3   Arbetstryck (2): ... MPa

1.2.4.5.8.3.4   Material: ...

1.2.4.5.8.3.5   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.8.4   Flödesbegränsningsventil: ja/nej (1)

1.2.4.5.8.4.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.8.4.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.8.4.3   Arbetstryck (2): ... MPa

1.2.4.5.8.4.4   Material: ...

1.2.4.5.8.4.5   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.8.5   Gastätt hölje: ja/nej (1)

1.2.4.5.8.5.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.8.5.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.8.5.3   Arbetstryck (2): ... MPa

1.2.4.5.8.5.4   Material: ...

1.2.4.5.8.5.5   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.8.6   Manuell ventil: ja/nej (1)

1.2.4.5.8.6.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.8.6.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.8.6.3   Ritningar: ...

1.2.4.5.8.6.4   Arbetstryck (2): ... MPa

1.2.4.5.8.6.5   Material: ...

1.2.4.5.8.6.6   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.9   Övertrycksanordning (temperaturstyrd): ja/nej (1)

1.2.4.5.9.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.9.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.9.3   Beskrivning och ritningar: ...

1.2.4.5.9.4   Aktiveringstemperatur (2): ... °C

1.2.4.5.9.5   Material: ...

1.2.4.5.9.6   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.10   Påfyllningsenhet eller mottagare: ja/nej (1)

1.2.4.5.10.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.10.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.10.3   Arbetstryck (2): ... MPa

1.2.4.5.10.4   Beskrivning och ritningar: ...

1.2.4.5.10.5   Material: ...

1.2.4.5.10.6   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.11   Böjliga bränsleledningar: ja/nej (1)

1.2.4.5.11.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.11.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.11.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.11.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.11.5   Material: ...

1.2.4.5.11.6   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.12   Tryck- och temperaturgivare: ja/nej (1)

1.2.4.5.12.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.12.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.12.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.12.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.12.5   Material: ...

1.2.4.5.12.6   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.13   CNG-filter: ja/nej (1)

1.2.4.5.13.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.13.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.13.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.13.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.13.5   Material: ...

1.2.4.5.13.6   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.14   Kontrollventiler eller backventiler: ja/nej (1)

1.2.4.5.14.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.14.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.14.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.14.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.14.5   Material: ...

1.2.4.5.14.6   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.15   Anslutning av värmesystem till CNG/LNG-systemet: ja/nej (1)

1.2.4.5.15.1   Fabrikat ...:

1.2.4.5.15.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.15.3   Beskrivning och ritningar för installation: ...

1.2.4.5.16   Övertrycksanordning (tryckstyrd): ja/nej (1)

1.2.4.5.16.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.16.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.16.3   Beskrivning och ritningar: ...

1.2.4.5.16.4   Aktiveringstryck (2): ... MPa

1.2.4.5.16.5   Material: ...

1.2.4.5.16.6   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.17   Bränslefördelarrör: ja/nej (1)

1.2.4.5.17.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.17.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.17.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.17.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.17.5   Material: ...

1.2.4.5.17.6   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.18   Värmeväxlare/förångare: ja/nej (1)

1.2.4.5.18.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.18.2   Ritningar: ...

1.2.4.5.18.3   Arbetstryck (2): ... MPa

1.2.4.5.18.4   Material: ...

1.2.4.5.18.5   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.19   Naturgasdetektor: ja/nej (1)

1.2.4.5.19.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.19.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.19.3   Ritningar: ...

1.2.4.5.19.4   Arbetstryck (2): ... MPa

1.2.4.5.19.5   Material: ...

1.2.4.5.19.6   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.4.5.19.7   Inställningsvärden: ...

1.2.4.5.20   Påfyllningsenhet (Påfyllningsenheter) för LNG: ja/nej (1)

1.2.4.5.20.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.20.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.20.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.20.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.20.5   Material: ...

1.2.4.5.21   Tryckregulator (Tryckregulatorer) för LNG: ja/nej (1)

1.2.4.5.21.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.21.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.21.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.21.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.21.5   Material: ...

1.2.4.5.22   Tryck- och/eller temperaturgivare för LNG: ja/nej (1)

1.2.4.5.22.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.22.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.22.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.22.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.22.5   Material: ...

1.2.4.5.23   Manuell ventil (Manuella ventiler) för LNG: ja/nej (1)

1.2.4.5.23.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.23.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.23.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.23.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.23.5   Material: ...

1.2.4.5.24   Automatventil (Automatventiler) för LNG: ja/nej (1)

1.2.4.5.24.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.24.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.24.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.24.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.24.5   Material: ...

1.2.4.5.25   Backventil (Backventiler) för LNG: ja/nej (1)

1.2.4.5.25.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.25.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.25.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.25.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.25.5   Material: ...

1.2.4.5.26   Övertrycksventil (Övertrycksventiler) för LNG: ja/nej (1)

1.2.4.5.26.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.26.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.26.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.26.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.26.5   Material: ...

1.2.4.5.27   Flödesbegränsningsventil (Flödesbegränsningsventiler) för LNG: ja/nej (1)

1.2.4.5.27.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.27.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.27.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.27.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.27.5   Material: ...

1.2.4.5.28   Bränslepump (Bränslepumpar) för LNG: ja/nej (1)

1.2.4.5.28.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.28.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.28.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.28.4   Arbetstryck (2): ... kPa

1.2.4.5.28.5   Placering inuti/utanpå LNG-tank (1): ...

1.2.4.5.28.6   Driftstemperaturer (2): ... °C

1.2.5   Kylsystem: (vätska/luft) (1)

1.2.5.1   Systembeskrivning/ritningar avseende CNG/LNG-systemet: ...

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Ange toleransen.

---

BILAGA 1B

VÄSENTLIGA EGENSKAPER FÖR FORDONET, MOTORN OCH CNG/LNG-RELATERADE SYSTEM

0.   Beskrivning av fordonet (fordonen)

0.1   Fabrikat: ...

0.2   Typ (Typer): ...

0.3   Tillverkarens namn och adress: ...

0.4   Motortyp (Motortyper) och typgodkännandenummer: ...

1.   Beskrivning av motorn/motorerna

1.1   Tillverkare: ...

1.1.1   Tillverkarens motorkod (motorkoder) (enligt märkning på motorn eller andra identifieringssätt): ...

1.2   Förbränningsmotor

1.2.3   (Ej fastställd)

1.2.4.5.1   (Ej fastställd)

1.2.4.5.2   Tryckregulator (Tryckregulatorer):

1.2.4.5.2.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.2.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.2.3   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.2.4   Material: ...

1.2.4.5.2.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.3   Gas-luftblandare: ja/nej (2)

1.2.4.5.3.1   Antal: ...

1.2.4.5.3.2   Fabrikat: ...

1.2.4.5.3.3   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.3.4   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.3.5   Material: ...

1.2.4.5.3.6   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.4   Gasflödesjusterare: ja/nej (2)

1.2.4.5.4.1   Antal: ...

1.2.4.5.4.2   Fabrikat: ...

1.2.4.5.4.3   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.4.4   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.4.5   Material: ...

1.2.4.5.4.6   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.5   Gasinsprutare: ja/nej (2)

1.2.4.5.5.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.5.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.5.3   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.5.4   Material: ...

1.2.4.5.5.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.6   Elektronisk styrenhet: ja/nej (2)

1.2.4.5.6.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.6.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.6.3   Grundläggande mjukvaruprinciper: ...

1.2.4.5.6.4   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.7   CNG-behållare eller CNG-cylinder (CNG-cylindrar): ja/nej (2)

LNG-tank (LNG-tankar) eller LNG-kärl: ja/nej (2)

1.2.4.5.7.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.7.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.7.3   Kapacitet: ... l

1.2.4.5.7.4   Typgodkännandenummer: ...

1.2.4.5.7.5   Mått: ...

1.2.4.5.7.6   Material: ...

1.2.4.5.8   Tillbehör till CNG-behållare/LNG-tank:

1.2.4.5.8.1   Tryckindikator:

1.2.4.5.8.1.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.8.1.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.8.1.3   Arbetstryck (1): ... MPa

1.2.4.5.8.1.4   Material: ...

1.2.4.5.8.1.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.8.2   Övertrycksventil (utsläppsventil): ja/nej (2)

1.2.4.5.8.2.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.8.2.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.8.2.3   Arbetstryck (1): ... MPa

1.2.4.5.8.2.4   Material: ...

1.2.4.5.8.2.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.8.3   Automatventil (Automatventiler):

1.2.4.5.8.3.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.8.3.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.8.3.3   Arbetstryck (1): ... MPa

1.2.4.5.8.3.4   Material: ...

1.2.4.5.8.3.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.8.4   Flödesbegränsningsventil: ja/nej (2)

1.2.4.5.8.4.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.8.4.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.8.4.3   Arbetstryck (1): ... MPa

1.2.4.5.8.4.4   Material: ...

1.2.4.5.8.4.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.8.5   Gastätt hölje: ja/nej (2)

1.2.4.5.8.5.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.8.5.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.8.5.3   Arbetstryck (1): ... MPa

1.2.4.5.8.5.4   Material: ...

1.2.4.5.8.5.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.8.6   Manuell ventil:

1.2.4.5.8.6.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.8.6.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.8.6.3   Arbetstryck (1): ... MPa

1.2.4.5.8.6.4   Material: ...

1.2.4.5.8.6.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.9   Övertrycksanordning (temperaturstyrd): ja/nej (2)

1.2.4.5.9.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.9.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.9.3   Aktiveringstemperatur (1): ... °C

1.2.4.5.9.4   Material: ...

1.2.4.5.9.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.10   Påfyllningsenhet eller mottagare: ja/nej (2)

1.2.4.5.10.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.10.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.10.3   Arbetstryck (1): ... MPa

1.2.4.5.10.4   Material: ...

1.2.4.5.10.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.11   Böjliga bränsleledningar: ja/nej (2)

1.2.4.5.11.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.11.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.11.3   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.11.4   Material: ...

1.2.4.5.11.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.12   Tryck- och temperaturgivare: ja/nej (2)

1.2.4.5.12.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.12.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.12.3   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.12.4   Material: ...

1.2.4.5.12.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.13   CNG-filter: ja/nej (2)

1.2.4.5.13.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.13.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.13.3   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.13.4   Material:...

1.2.4.5.13.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.14   Kontrollventiler eller backventiler: ja/nej (2)

1.2.4.5.14.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.14.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.14.3   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.14.4   Material: ...

1.2.4.5.14.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.15   Anslutning av värmesystem till CNG/LNG-systemet: ja/nej (2)

1.2.4.5.15.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.15.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.15.3   Beskrivning och ritningar för installation: ...

1.2.4.5.16   Övertrycksanordning (tryckstyrd): ja/nej (2)

1.2.4.5.16.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.16.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.16.3   Aktiveringstryck (1): ... MPa

1.2.4.5.16.4   Material: ...

1.2.4.5.16.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.17   Bränslefördelarrör: ja/nej (2)

1.2.4.5.17.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.17.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.17.3   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.17.4   Material: ...

1.2.4.5.17.5   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.18   Värmeväxlare/förångare: ja/nej (2) ...

1.2.4.5.18.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.18.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.18.3   Ritningar: ...

1.2.4.5.18.4   Arbetstryck: (1) ... MPa

1.2.4.5.18.5   Material: ...

1.2.4.5.18.6   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.19   Naturgasdetektor: ja/nej (2)

1.2.4.5.19.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.19.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.19.3   Ritningar: ...

1.2.4.5.19.4   Arbetstryck (1): ... MPa

1.2.4.5.19.5   Material: ...

1.2.4.5.19.6   Driftstemperaturer (1): ... °C

1.2.4.5.19.7   Inställningsvärden: ...

1.2.4.5.20   Påfyllningsenhet (Påfyllningsenheter) för LNG: ja/nej (2)

1.2.4.5.20.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.20.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.20.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.20.4   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.20.5   Material: ...

1.2.4.5.21   Tryckregulator (Tryckregulatorer) för LNG: ja/nej (2)

1.2.4.5.21.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.21.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.21.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.21.4   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.21.5   Material: ...

1.2.4.5.22   Tryck- och/eller temperaturgivare för LNG: ja/nej (2)

1.2.4.5.22.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.22.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.22.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.22.4   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.22.5   Material: ...

1.2.4.5.23   Manuell ventil (Manuella ventiler) för LNG: ja/nej (2)

1.2.4.5.23.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.23.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.23.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.23.4   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.23.5   Material: ...

1.2.4.5.24   Automatventil (Automatventiler) för LNG: ja/nej (2)

1.2.4.5.24.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.24.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.24.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.24.4   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.24.5   Material: ...

1.2.4.5.25   Backventil (Backventiler) för LNG: ja/nej (2)

1.2.4.5.25.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.25.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.25.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.25.4   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.25.5   Material: ...

1.2.4.5.26   Övertrycksventil (Övertrycksventiler) för LNG: ja/nej (2)

1.2.4.5.26.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.26.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.26.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.26.4   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.26.5   Material: ...

1.2.4.5.27   Flödesbegränsningsventil (Flödesbegränsningsventiler) för LNG: ja/nej (2)

1.2.4.5.27.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.27.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.27.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.27.4   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.27.5   Material: ...

1.2.4.5.28   Bränslepump (Bränslepumpar) för LNG: ja/nej (2)

1.2.4.5.28.1   Fabrikat: ...

1.2.4.5.28.2   Typ (Typer): ...

1.2.4.5.28.3   Beskrivning: ...

1.2.4.5.28.4   Arbetstryck (1): ... kPa

1.2.4.5.28.5   Placering inuti/utanpå LNG-tank (2):

1.2.4.5.28.6   Driftstemperaturer (1): ...

1.2.4.5.29   Ytterligare dokumentation: ...

1.2.4.5.29.1   Beskrivning av CNG/LNG-systemet (2)

1.2.4.5.29.2   Systemets uppbyggnad (elektriska anslutningar, vakuumkopplingars kompensationsslangar etc.) ...

1.2.4.5.29.3   Ritning av symbolen: ...

1.2.4.5.29.4   Justeringsdata: ...

1.2.4.5.29.5   Fordoncertifikatet för bensindrift, om det redan är utfärdat: ...

1.2.5   Kylsystem: (vätska/luft) (2)

---

(1)  Ange toleransen.

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 2A

TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTFORMNING FÖR CNG/LNG-KOMPONENTER

(Se punkt 7.2 i dessa föreskrifter)

Image

Den CNG- och/eller LNG-komponent som försetts med ovanstående typgodkännandemärke har typgodkänts i Italien (E3) enligt föreskrifter nr 110 med typgodkännandenummer 012439. De två första siffrorna i typgodkännandenumret visar att typgodkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 110 i deras lydelse enligt ändringsserie 01.

Bokstaven ”L” visar att produkten är lämplig för användning med LNG.

Bokstaven ”M” visar att produkten är lämplig för medelhöga temperaturer.

Bokstaven ”C” visar att produkten är lämplig för kalla temperaturer.

---

BILAGA 2B

Image

Image

Addendum

1.   Tilläggsinformation angående typgodkännandet av en typ av CNG/LNG-komponenter enligt föreskrifter nummer 110

1.1   Lagringssystem för naturgas

1.1.1   Behållare eller cylinder (cylindrar) (för CNG-system)

1.1.1.1   Mått: ...

1.1.1.2   Material: ...

1.1.2   Tank (Tankar) eller kärl (för LNG-system)

1.1.2.1   Kapacitet: ...

1.1.2.2   Material: ...

1.2   Tryckindikator

1.2.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.2.2   Material: ...

1.3   Övertrycksventil (utsläppsventil)

1.3.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.3.2   Material: ...

1.4   Automatventil (Automatventiler)

1.4.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.4.2   Material: ...

1.5   Flödesbegränsningsventil

1.5.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.5.2   Material: ...

1.6   Gastätt hölje

1.6.1   Arbetstryck: ... MPa

1.6.2   Material: ...

1.7   Tryckregulator (Tryckregulatorer)

1.7.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.7.2   Material: ...

1.8   Kontrollventiler eller backventiler

1.8.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.8.2   Material: ...

1.9   Övertrycksanordning (temperaturstyrd)

1.9.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.9.2   Material: ...

1.10   Manuell ventil

1.10.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.10.2   Material: ...

1.11   Böjliga bränsleledningar

1.11.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.11.2   Material: ...

1.12   Påfyllningsenhet eller mottagare

1.12.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.12.2   Material: ...

1.13   Gasinsprutare

1.13.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.13.2   Material: ...

1.14   Gasflödesjusterare

1.14.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.14.2   Material: ...

1.15   Gas-luftblandare

1.15.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.15.2   Material: ...

1.16   Elektronisk styrenhet

1.16.1   Grundläggande mjukvaruprinciper: ...

1.17   Tryck- och temperaturgivare

1.17.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.17.2   Material: ...

1.18   CNG-filter

1.18.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.18.2   Material: ...

1.19   Övertrycksanordning (tryckstyrd)

1.19.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.19.2   Material: ...

1.20   Bränslefördelarrör

1.20.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.20.2   Material: ...

1.21   Värmeväxlare/förångare

1.21.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.21.2   Material: ...

1.22   Naturgasdetektor (Naturgasdetektorer)

1.22.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.22.2   Material: ...

1.23   Påfyllningsenhet (Påfyllningsenheter) för LNG

1.23.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.23.2   Material: ...

1.24   Tryckregulator (Tryckregulatorer) för LNG

1.24.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.24.2   Material: ...

1.25   Tryck- och/eller temperaturgivare för LNG

1.25.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.25.2   Material: ...

1.26   Manuell ventil (Manuella ventiler) för LNG

1.26.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.26.2   Material: ...

1.27   Automatventil (Automatventiler) för LNG

1.27.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.27.2   Material: ...

1.28   Backventil (Backventiler) för LNG

1.28.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.28.2   Material: ...

1.29   Övertrycksventil (Övertrycksventiler) för LNG

1.29.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.29.2   Material: ...

1.30   Flödesbegränsningsventil (Flödesbegränsningsventiler) för LNG

1.30.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.30.2   Material: ...

1.31   Bränslepump (Bränslepumpar) för LNG

1.31.1   Arbetstryck (1): ... MPa

1.31.2   Material: ...

---

(1)  Ange toleransen.

---

BILAGA 2C

TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

MODELL A

(Se punkt 17.2 i dessa föreskrifter)

Image

Det fordon som försetts med ovanstående typgodkännandemärke har, med avseende på installationen av CNG/LNG-system för användning av naturgas för framdrivning, typgodkänts i Italien (E3) enligt föreskrifter nr 110 med typgodkännandenummer 012439. De två första siffrorna i typgodkännandenumret visar att typgodkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 110 i deras lydelse enligt ändringsserie 01.

Bokstaven ”L” visar att produkten är lämplig för användning med LNG.

Bokstaven ”M” visar att produkten är lämplig för medelhöga temperaturer.

Bokstaven ”C” visar att produkten är lämplig för kalla temperaturer.

MODELL B

(Se punkt 17.2 i dessa föreskrifter)

Image

Det fordon som försetts med ovanstående typgodkännandemärke har, med avseende på installationen av CNG/LNG-system för användning av naturgas för framdrivning, typgodkänts i Italien (E3) enligt föreskrifter nr 110 med typgodkännandenummer 012439. De två första siffrorna i typgodkännandenumret visar att typgodkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 110 i deras lydelse enligt ändringsserie 01, och att föreskrifter nr 83 tillämpats i sin lydelse enligt ändringsserie 05.

Bokstaven ”L” visar att produkten är lämplig för användning med LNG.

Bokstaven ”M” visar att produkten är lämplig för medelhöga temperaturer.

Bokstaven ”C” visar att produkten är lämplig för kalla temperaturer.

---

BILAGA 2D

Image

---

BILAGA 3

LAGRING OMBORD AV NATURGAS SOM FORDONSBRÄNSLE

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1.1   I bilaga 3A anges minimikraven för lätta återfyllningsbara gasbehållare. Behållarna är endast avsedda för lagring av CNG under högt tryck för användning som fordonsbränsle och de ska vara fast monterade på fordonen. Behållarna kan vara av stål, aluminium eller icke-metalliskt material och konstruerade och tillverkade på valfritt sätt som är lämpligt för de specificerade driftsförhållandena. Den här bilagan omfattar även metallstommar i rostfritt stål av skarvfri eller svetsad konstruktion.

1.2   I bilaga 3B anges minimikraven för återfyllningsbara bränsletankar för kondenserad naturgas (LNG) som används på fordon, samt de nödvändiga provningsmetoderna.

BILAGA 3A

GASBEHÅLLARE – HÖGTRYCKSBEHÅLLARE FÖR LAGRING OMBORD AV CNG SOM FORDONSBRÄNSLE

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Följande behållare omfattas av denna bilaga, varav samtliga är klassificerade i klass 0 enligt punkt 3 i dessa föreskrifter:

| CNG-1 | Metall |
| --- | --- |
| CNG-2 | Metallstomme armerad med plastimpregnerade sammanhängande fibrer (omlindad) |
| CNG-3 | Metallstomme armerad med plastimpregnerade sammanhängande fibrer (helt inlindad) |
| CNG-4 | Plastimpregnerade sammanhängande fibrer med en icke-metallisk stomme (helt i kompositmaterial) |

CNG-1

Metall

CNG-2

Metallstomme armerad med plastimpregnerade sammanhängande fibrer (omlindad)

CNG-3

Metallstomme armerad med plastimpregnerade sammanhängande fibrer (helt inlindad)

CNG-4

Plastimpregnerade sammanhängande fibrer med en icke-metallisk stomme (helt i kompositmaterial)

De driftsförhållanden som behållarna kommer att utsättas för anges i punkt 4 i denna bilaga. Den här bilagan utgår från ett arbetstryck för naturgas som bränsle på 20 MPa, stabiliserat vid 15 °C, och med ett högsta fyllnadstryck på 26 MPa. Andra arbetstryck kan användas genom justering av trycket med motsvarande faktor. Till exempel kräver ett system med ett arbetstryck på 25 MPa att trycken multipliceras med 1,25.

Behållarens livslängd ska fastställas av tillverkaren och kan variera beroende på användningen. Fastställandet av livslängden baseras på fyllning av behållarna 1 000 gånger per år med 15 000 som minsta antal fyllningar. Den maximala livslängden ska vara 20 år.

Livslängden på metallbehållare och behållare med metallstommar baseras på hur fort utmattningssprickor växer. Ultraljudskontroll, eller motsvarande, krävs för varje enskild behållare eller stomme för att säkerställa att det inte finns några sprickor som är större än tillåtet. Denna metod gör det möjligt att använda bästa möjliga formgivning och tillverkning av lättviktsbehållare för användning i naturgasdrivna fordon.

För alla helkompositbehållare med icke-metalliska, icke-bärande stommar avgörs den ”säkra livslängden” med hjälp av lämpliga konstruktionsmetoder, konstruktionsprovning och tillverkningskontroller.

2.   REFERENSER (SE PUNKT 2 I DESSA FÖRESKRIFTER)

3.   DEFINITIONER (SE PUNKT 4 I DESSA FÖRESKRIFTER)

4.   DRIFTSFÖRHÅLLANDEN

4.1   Allmänt

4.1.1   Normala driftsförhållanden

De normala driftsförhållanden som anges i detta avsnitt är avsedda som en grund för konstruktion, tillverkning, kontroll, provning och godkännande av behållare som ska vara fast monterade i fordon och användas för att lagra naturgas vid omgivningstemperatur för användning som bränsle i fordon.

4.1.2   Användning av behållare

Driftsförhållandena som anges är även avsedda att ge information om hur behållare som tillverkats enligt dessa föreskrifter kan användas på ett säkert sätt, och informationen riktar sig till

| a) | tillverkare av behållare, |
| --- | --- |

a)

tillverkare av behållare,

| b) | ägare av behållare, |
| --- | --- |

b)

ägare av behållare,

| c) | konstruktörer eller entreprenörer ansvariga för installationen av behållare, |
| --- | --- |

c)

konstruktörer eller entreprenörer ansvariga för installationen av behållare,

| d) | konstruktörer eller ägare av utrustning som används för att fylla fordonsbehållare, |
| --- | --- |

d)

konstruktörer eller ägare av utrustning som används för att fylla fordonsbehållare,

| e) | leverantörer av naturgas, |
| --- | --- |

e)

leverantörer av naturgas,

| f) | tillsynsmyndigheter som har övervakningsansvar för behållarnas användning. |
| --- | --- |

f)

tillsynsmyndigheter som har övervakningsansvar för behållarnas användning.

4.1.3   Livslängd

Konstruktören av behållaren ska ange den livslängd under vilken behållaren är säker, baserat på användning under de här angivna driftsförhållandena. Den maximala livslängden ska vara 20 år.

4.1.4   Regelbundna kontroller

Rekommendationer för regelbundna kontroller genom visuell kontroll eller provning under behållarens livslängd ska tillhandahållas av behållartillverkaren, baserat på användning under de här angivna driftsförhållandena. Varje behållare ska kontrolleras visuellt åtminstone var 48:e månad efter den dag den tas i bruk på fordonet (fordonets registrering) och vid eventuell återmontering, för att upptäcka eventuella skador eller förslitningar, även under fästbanden. Den visuella kontrollen ska utföras av ett behörigt företag som är godkänt eller erkänt av tillsynsmyndigheten, i enlighet med tillverkarens specifikationer. Behållare som saknar skyltar med obligatoriska uppgifter eller med skyltar där de obligatoriska uppgifterna är oläsliga på något sätt, får inte längre användas. Om behållaren säkert kan identifieras genom uppgifter om tillverkare och serienummer får en ersättningsskylt monteras så att behållaren kan fortsätta användas.

4.1.4.1   Behållare som varit med om en fordonskollision

Behållare som varit med om en fordonskollision ska ombesiktigas av ett företag som godkänts av tillverkaren, såvida inte den övervakande myndigheten har utfärdat andra bestämmelser. En behållare som inte har fått några skador vid kollisionen kan fortsätta användas; i annat fall ska behållaren skickas tillbaka till tillverkaren för bedömning.

4.1.4.2   Behållare som utsatts för brand

Behållare som utsatts för brand ska ombesiktigas av ett företag som godkänts av tillverkaren eller dömas ut och inte användas mer.

4.2   Högsta tryck

Behållartrycket ska begränsas till följande:

| a) | Ett tryck som skulle stabiliseras till 20 MPa vid en stabiliserad temperatur på 15 °C. |
| --- | --- |

a)

Ett tryck som skulle stabiliseras till 20 MPa vid en stabiliserad temperatur på 15 °C.

| b) | 26 MPa, omedelbart efter fyllning, oberoende av temperatur. |
| --- | --- |

b)

26 MPa, omedelbart efter fyllning, oberoende av temperatur.

4.3   Högsta antal fyllningscykler

Behållarna är gjorda för att fyllas till ett stabiliserat tryck på 20 MPa (200 bar) vid en stabiliserad gastemperatur på 15 °C upp till 1 000 gånger per år under sin beräknade livslängd.

4.4   Temperaturområde

4.4.1   Stabiliserad gastemperatur

Den stabiliserade temperaturen för gas i behållaren får variera från som lägst – 40 °C till som högst + 65 °C.

4.4.2   Behållartemperaturer

Behållarmaterialets temperatur får variera från som lägst – 40 °C till som högst + 82 °C.

Temperaturer över + 65 °C ska vara tillräckligt lokala, eller tillräckligt kortvariga, för att gastemperaturen i behållaren aldrig ska överskrida + 65 °C, utom vid förhållanden enligt punkt 4.4.3.

4.4.3   Övergångstemperaturer

Gastemperaturer som uppstår under fyllning eller tömning kan gå utanför gränserna i punkt 4.4.1

4.5   Gassammansättning

Metanol och/eller glykol får inte avsiktligt tillsättas naturgasen. Behållare ska vara konstruerade för att klara att fyllas med naturgas som uppfyller ett av följande tre villkor:

| a) | SAE J1616 |
| --- | --- |

a)

SAE J1616

| b) | Torr gas
  Vattenångan begränsas normalt till mindre än 32 mg/m3 vid en tryckdaggpunkt på – 9 °C vid 20 MPa. Det finns inte några fastställda gränsvärden för torr gas, förutom följande: | Vätesulfid och andra lösliga sulfider: 23 mg/m3 |
| --- | --- | --- |

b)

Torr gas

Vattenångan begränsas normalt till mindre än 32 mg/m3 vid en tryckdaggpunkt på – 9 °C vid 20 MPa. Det finns inte några fastställda gränsvärden för torr gas, förutom följande:

Vätesulfid och andra lösliga sulfider: 23 mg/m3

| | Syrgas: 1 volymprocent |
| --- | --- |

Syrgas: 1 volymprocent

Vätgas ska begränsas till 2 volymprocent när behållarna är tillverkade av stål med en övre sträckgräns som överstiger 950 MPa.

| c) | Våt gas
  Gas som innehåller mer vatten än i b uppfyller normalt följande fastställda gränsvärden: | Vätesulfid och andra lösliga sulfider: 23 mg/m3 |
| --- | --- | --- |

c)

Våt gas

Gas som innehåller mer vatten än i b uppfyller normalt följande fastställda gränsvärden:

Vätesulfid och andra lösliga sulfider: 23 mg/m3

| | Syrgas: 1 volymprocent |
| --- | --- |

Syrgas: 1 volymprocent

| | Koldioxid: 4 volymprocent |
| --- | --- |

Koldioxid: 4 volymprocent

| | Vätgas: 0,1 volymprocent |
| --- | --- |

Vätgas: 0,1 volymprocent

Under våtgasförhållanden behövs minst 1 mg kompressorolja per kg gas för att skydda metallbehållare och metallstommar.

4.6   Yttre ytor

Behållarna är inte gjorda för att kontinuerligt utsättas för mekaniska eller kemiska angrepp, till exempel läckage från last på fordon eller allvarliga nötningsskador till följd av vägförhållandena, och ska följa erkända monteringsstandarder. Inte desto mindre kan behållares yttre ytor oavsiktligt utsättas för

| a) | vatten, antingen genom tillfällig neddoppning eller stänk från hjulen, |
| --- | --- |

a)

vatten, antingen genom tillfällig neddoppning eller stänk från hjulen,

| b) | salt, på grund av att fordonet körs nära havet eller där vägsalt används, |
| --- | --- |

b)

salt, på grund av att fordonet körs nära havet eller där vägsalt används,

| c) | solens ultravioletta strålning, |
| --- | --- |

c)

solens ultravioletta strålning,

| d) | stenskott, |
| --- | --- |

d)

stenskott,

| e) | lösningsmedel, syror och alkalier, gödningsämnen, |
| --- | --- |

e)

lösningsmedel, syror och alkalier, gödningsämnen,

| f) | bilvätskor, inklusive bensin, hydraulvätskor, glykol och oljor. |
| --- | --- |

f)

bilvätskor, inklusive bensin, hydraulvätskor, glykol och oljor.

4.7   Gasgenomträngning och läckage

Behållare kan finnas i slutna utrymmen under långa tidsperioder. Risken för genomträngning av gas genom behållarväggen eller läckage mellan anslutningsklackarna och stommen ska beaktas vid konstruktionen.

5.   KONSTRUKTIONSGODKÄNNANDE

5.1   Allmänt

Följande information ska lämnas av behållarkonstruktören i samband med ansökan om typgodkännande till typgodkännandemyndigheten:

| a) | Användningsintyg (punkt 5.2). |
| --- | --- |

a)

Användningsintyg (punkt 5.2).

| b) | Konstruktionsdata (punkt 5.3). |
| --- | --- |

b)

Konstruktionsdata (punkt 5.3).

| c) | Tillverkningsdata (punkt 5.4). |
| --- | --- |

c)

Tillverkningsdata (punkt 5.4).

| d) | Kvalitetssystem (punkt 5.5). |
| --- | --- |

d)

Kvalitetssystem (punkt 5.5).

| e) | Brottprestanda och NDE-felstorlek (icke-förstörande undersökning) felstorlek (punkt 5.6). |
| --- | --- |

e)

Brottprestanda och NDE-felstorlek (icke-förstörande undersökning) felstorlek (punkt 5.6).

| f) | Specifikationsblad (punkt 5.7). |
| --- | --- |

f)

Specifikationsblad (punkt 5.7).

| g) | Extra stöduppgifter (punkt 5.8). |
| --- | --- |

g)

Extra stöduppgifter (punkt 5.8).

För behållare som är konstruerade enligt ISO 9809 behöver inte rapporten om spänningsanalys i punkt 5.3.2 eller uppgifterna i punkt 5.6 tillhandahållas

5.2   Användningsintyg

Syftet med användningsintyget är att vägleda användare och installatörer av behållare, samt att informera typgodkännandemyndigheten eller myndighetens utnämnda representanter. Användningsintyget ska innehålla följande uppgifter:

| a) | En bekräftelse på att behållarkonstruktionen är lämplig för de driftsförhållanden som anges i punkt 4 under behållarens hela livslängd. |
| --- | --- |

a)

En bekräftelse på att behållarkonstruktionen är lämplig för de driftsförhållanden som anges i punkt 4 under behållarens hela livslängd.

| b) | Behållarens livslängd. |
| --- | --- |

b)

Behållarens livslängd.

| c) | Det minsta antalet driftsprovningar och/eller lägsta inspektionskrav. |
| --- | --- |

c)

Det minsta antalet driftsprovningar och/eller lägsta inspektionskrav.

| d) | Övertryckanordningar och/eller isolering som behövs. |
| --- | --- |

d)

Övertryckanordningar och/eller isolering som behövs.

| e) | Monteringsdetaljer, skyddsbeläggningar etc. som behövs men inte följer med i levererasen. |
| --- | --- |

e)

Monteringsdetaljer, skyddsbeläggningar etc. som behövs men inte följer med i levererasen.

| f) | En beskrivning av behållarkonstruktionen. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av behållarkonstruktionen.

| g) | Alla andra uppgifter som behövs för säker användning och inspektion av behållaren. |
| --- | --- |

g)

Alla andra uppgifter som behövs för säker användning och inspektion av behållaren.

5.3   Konstruktionsdata

5.3.1   Ritningar

På ritningar ska åtminstone följande anges:

| a) | Benämning, referensnummer, datum och om tillämpligt revisionsnummer med datum. |
| --- | --- |

a)

Benämning, referensnummer, datum och om tillämpligt revisionsnummer med datum.

| b) | Hänvisning till dessa föreskrifter och behållartypen. |
| --- | --- |

b)

Hänvisning till dessa föreskrifter och behållartypen.

| c) | Alla mått, fullständiga med toleranser, inklusive information om formen på ändöppningar med uppgift om minsta tjocklekar samt om anslutningar. |
| --- | --- |

c)

Alla mått, fullständiga med toleranser, inklusive information om formen på ändöppningar med uppgift om minsta tjocklekar samt om anslutningar.

| d) | Vikten på behållarna, komplett med toleranser. |
| --- | --- |

d)

Vikten på behållarna, komplett med toleranser.

| e) | Materialspecifikationer, fullständiga med lägsta krav på mekaniska och kemiska egenskaper eller toleransgränser och, för behållare av metall eller metallstommar, angivet hårdhetsområde. |
| --- | --- |

e)

Materialspecifikationer, fullständiga med lägsta krav på mekaniska och kemiska egenskaper eller toleransgränser och, för behållare av metall eller metallstommar, angivet hårdhetsområde.

| f) | Andra uppgifter såsom tryckintervall vid automatisk förspänning (auto-frettage), lägsta provningstryck, detaljerad beskrivning av brandskyddssystemet och av det yttre skyddshöljet. |
| --- | --- |

f)

Andra uppgifter såsom tryckintervall vid automatisk förspänning (auto-frettage), lägsta provningstryck, detaljerad beskrivning av brandskyddssystemet och av det yttre skyddshöljet.

5.3.2   Rapport om spänningsanalys

En spänningsanalys med finita element-metoden eller annan spänningsanalys ska tillhandahållas.

En tabell där de beräknade spänningarna i rapporten summeras ska tillhandahållas.

5.3.3   Materialprovningsdata

En detaljerad beskrivning av de material som används i konstruktionen och toleranserna för materialegenskaperna ska tillhandahållas. Provningsdata som visar de mekaniska egenskaperna och materialens lämplighet för drift under de förhållanden som anges i punkt 4 ska också anges.

5.3.4   Provningsdata för konstruktionen

Behållarens material, konstruktion, tillverkning och besiktning ska hålla en tillräckligt hög nivå för den avsedda driften, vilket ska visas genom de provningar som krävs för varje särskild behållarkonstruktion, när behållaren provas enligt de provningsmetoder som beskrivs i tillägg A till denna bilaga.

I konstruktionens provningsdata ska även anges mått, väggtjocklekar och vikt för varje provbehållare.

5.3.5   Brandskydd

Användningen av övertrycksanordningar för att skydda behållaren från att plötsligt sprängas när den utsätts för eld enligt punkt A.15 i tillägg A till denna bilaga ska beskrivas. Brandskyddets provningsdata ska visa effektiviteten hos det angivna brandskyddssystemet.

5.3.6   Behållarupphängningar

Information om behållarupphängningar eller upphängningskrav ska tillhandahållas enligt punkt 6.11 i denna bilaga.

5.4   Tillverkningsdata

Information ska lämnas om alla tillverkningsprocesser, icke-förstörande undersökningar, tillverkningsprovningar och partiprovningar; även toleranserna för alla produktionsprocesser som värmebehandling, ändformning, blandningsmängd plast/fiber, fiberlindningens spänning och hastighet, härdningstider och temperaturer samt metoderna för automatisk förspänning (auto-frettage) ska anges. Ytfinish, fiberdata, kraven för godkänt vid ultraljudsundersökning (eller liknande) och den största partistorleken för partiprovningarna ska också anges.

5.5   (Ej fastställd)

5.6   Brottegenskaper och NDE-felstorlek

5.6.1   Brottegenskaper

Tillverkaren ska kunna visa att konstruktionen har en läcka-före-bristning-funktion enligt punkt 6.7.

5.6.2   NDE-felstorlek

Med den metod som beskrivs i punkt 6.15.2 ska tillverkaren fastställa den största tillåtna felstorleken vid icke-förstörande undersökning, som inte får behållaren att brista eller gå sönder på grund av utmattning under dess avsedda livslängd.

5.7   Specifikationsblad

En översikt över dokumenten som innehåller de uppgifter som krävs i punkt 5.1 ska lämnas på ett specifikationsblad för varje behållarkonstruktion. Titel, referensnummer, ändringsnummer och datum för originalutgåvan och senare utgåvor ska anges för varje dokument. Utfärdaren ska ha undertecknat eller satt sina initialer på alla dokument. Specifikationsbladet ska tilldelas ett nummer, och om tillämpligt ändringsnummer, som kan användas för att referera till behållarkonstruktionen och ska undertecknas av den ansvariga konstruktören. Det ska finnas plats för en registreringstämpel på specifikationsbladet.

5.8   Extra stöduppgifter

Extra information som kan ge stöd åt ansökan, som tidigare användning av föreslaget material eller användning av en särskild behållarkonstruktion under andra driftsförhållanden, ska uppges när så är tillämpligt.

5.9   Typgodkännande och certifiering

5.9.1   Kontroll och provning

Bedömningen av överensstämmelse ska utföras enligt bestämmelserna i punkt 9 i dessa föreskrifter.

För att säkerställa att behållarna överensstämmer med dessa internationella föreskrifter ska de genomgå kontroller enligt punkt 6.13 och 6.14, som ska utföras av typgodkännandemyndigheten.

5.9.2   Provningsintyg

Om resultaten från prototypprovningarna enligt punkt 6.13 är tillfredsställande ska typgodkännandemyndigheten utfärda ett provningsintyg. Ett exempel på ett provningsintyg finns i tillägg D till denna bilaga.

5.9.3   Partigodkännandeintyg

Typgodkännandemyndigheten ska ta fram ett godkännandeintyg enligt tillägg D till denna bilaga.

6.   KRAV SOM GÄLLER ALLA BEHÅLLARTYPER

6.1   Allmänt

Följande krav gäller generellt för de behållartyper som anges i punkterna 7–10 i denna bilaga. Behållarkonstruktionen ska omfatta alla relevanta aspekter som krävs för att säkerställa att varje behållare som tillverkas enligt konstruktionsbeskrivningen är lämplig för avsedd användning under angiven livslängd; stålbehållare av typ CNG-1 som är konstruerade enligt ISO 9809 och uppfyller alla krav däri behöver bara uppfylla kraven i punkt 6.3.2.4 och punkterna 6.9–6.13.

6.2   Konstruktion

Dessa föreskrifter innehåller inga konstruktionsbeskrivningar, inte heller uppgifter om tillåtna spänningar eller töjningar, men det ställs krav på att konstruktionens fullgodhet visas genom lämpliga beräkningar och bevisas genom att behållarna konsekvent klarar de material-, konstruktions-, produktions- och partiprovningar som anges i dessa föreskrifter. Alla konstruktioner ska garantera funktionen läcka-före-bristning vid rimliga skador på trycksatta delar vid normal användning. Om läckage från metallbehållare eller metallstommar uppstår, ska det endast ske genom tillväxande utmattningssprickor.

6.3   Material

6.3.1   Använda material ska vara lämpliga för de driftsförhållanden som anges i punkt 4 i denna bilaga. Konstruktionen ska inte låta oförenliga material komma i kontakt med varandra. Konstruktionsprovningarna för material har sammanfattats i tabell 6.1.

6.3.2   Stål

6.3.2.1   Sammansättning

Stålen ska vara aluminium- och/eller kiseltätade och tillverkade för att vara finkorniga. Den kemiska sammansättningen för alla stål ska deklareras och definieras, åtminstone vad gäller följande:

| a) | Kol-, mangan-, aluminium- och kiselinnehållet för samtliga stål. |
| --- | --- |

a)

Kol-, mangan-, aluminium- och kiselinnehållet för samtliga stål.

| b) | Nickel-, krom-, molybden-, bor- och vanadininnehållet och innehållet av alla andra legeringsämnen som är avsiktligt tillsatta. Följande gränser får inte överskridas i stålanalysen:







  Brotthållfasthet | < 950 MPa | ≥ 950 MPa |
| --- | --- | --- | --- |
| Svavel | 0,020 % | 0,010 % |
| Fosfor | 0,020 % | 0,020 % |
| Svavel och fosfor | 0,030 % | 0,025 % |

b)

Nickel-, krom-, molybden-, bor- och vanadininnehållet och innehållet av alla andra legeringsämnen som är avsiktligt tillsatta. Följande gränser får inte överskridas i stålanalysen:

Brotthållfasthet

< 950 MPa

≥ 950 MPa

Svavel

0,020 %

0,010 %

Fosfor

0,020 %

0,020 %

Svavel och fosfor

0,030 %

0,025 %

När ett kol-bor-stål används, ska en härdbarhetsprovning enligt ISO 642 göras på den första och den sista stången eller slabsen i varje göt. Hårdheten, mätt 7,9 mm från den härdade änden, ska ligga inom området 33-53 HRC, eller 327-560 HV och ska intygas av materialtillverkaren.

6.3.2.2   Hållfasthetsegenskaper

Stålets mekaniska egenskaper i den färdiga behållaren eller stommen ska beräknas enligt punkt A.1 (i tillägg A till denna bilaga). Stålets elastiska töjning ska vara minst 14 %.

6.3.2.3   Slagegenskaper

Stålets slagegenskaper i den färdiga behållaren eller stommen ska beräknas enligt punkt A.2 (i tillägg A till denna bilaga). Slagvärdena ska inte vara lägre än vad som anges i tabell 6.2 i denna bilaga.

6.3.2.4   Böjegenskaper

Det svetsade rostfria stålets böjegenskaper i den färdiga stommen ska fastställas enligt punkt A.3 (i tillägg A till denna bilaga).

6.3.2.5   Makroskopisk granskning av svetsfogar

En makroskopisk granskning av svetsfogarna ska göras för varje typ av svetsningsförfarande. Fogarna ska uppvisa fullständig sammansmältning och vara fria från alla diskontinuiteter och oacceptabla defekter i enlighet med nivå C i standarden EN ISO 5817.

6.3.2.6   Motståndskraft mot sprickor i sulfidhaltig miljö

Om den övre gränsen för stålets angivna brotthållfasthet överstiger 950 MPa ska stålet från en färdig behållare provas med avseende på motståndskraften mot sprickor i sulfidhaltig miljö enligt punkt A.3 i tillägg A till denna bilaga och uppfylla kraven däri.

6.3.3   Aluminium

6.3.3.1   Sammansättning

Aluminiumlegeringar ska anges enligt Aluminium Associations (AA) praxis för ett visst legeringssystem. Föroreningsgränserna för bly och vismut i aluminiumlegeringar får inte överskrida 0,003 %.

6.3.3.2   Korrosionsprov

Aluminiumlegeringar ska klara kraven i korrosionsprovningarna som utförs enligt punkt A.4 (i tillägg A till denna bilaga).

6.3.3.3   Belastningssprickor

Aluminiumlegeringar ska klara kraven i provningarna för belastningssprickor som utförs enligt punkt A.5 (i tillägg A till denna bilaga).

6.3.3.4   Hållfasthetsegenskaper

Aluminiumlegeringens mekaniska egenskaper i den färdiga behållaren ska beräknas enligt punkt A.1 (i tillägg A till denna bilaga). Töjningen för aluminium ska vara minst 12 %.

6.3.4   Plaster

6.3.4.1   Allmänt

Impregneringsmaterialen kan vara härdplaster eller termoplaster. Exempel på lämpliga bindemedel är epoxy, modifierad epoxy, härdplaster av polyester och vinylester och termoplaster av polyeten och polyamid.

6.3.4.2   Skjuvhållfasthet

Plastmaterial ska provas enligt punkt A.26 (i tillägg A till denna bilaga) och uppfylla kraven däri.

6.3.4.3   Glasomvandlingstemperatur

Glasomvandlingstemperaturen för plastmaterialet ska fastställas enligt ASTM D3418.

6.3.5   Fibrer

Strukturella armeringsfibrer ska vara av glasfiber, aramidfiber eller kolfiber. Om kolfiberarmering används ska det i konstruktionen ingå sätt att förhindra galvanisk korrosion på behållarens metallkomponenter. Tillverkaren ska arkivera de utgivna specifikationerna för kompositmaterialen, materialtillverkarens rekommendationer för lagring, användningsförhållanden och hållbarhet och materialtillverkarens intyg att varje leverans överensstämmer med kraven enligt nämnda specifikationer. Fibertillverkaren ska intyga att fibermaterialets egenskaper överensstämmer med tillverkarens specifikationer för produkten.

6.3.6   Plaststommar

Elasticitetsgränsen och brottöjningen ska beräknas enligt punkt A.22 (i tillägg A till denna bilaga). Provning ska visa att töjningsegenskaperna för plastmaterialet i stommen vid temperaturer på – 50 °C eller lägre är tillräckliga genom att de värden som angetts av tillverkaren uppfylls; polymermaterialet ska vara lämpligt för de driftsförhållanden som anges i punkt 4 i denna bilaga. Enligt den metod som beskrivs i punkt A.23. (i tillägg A till denna bilaga) ska uppmjukningstemperaturen vara minst 90 °C och smälttemperaturen minst 100 °C.

6.4   Provningstryck

Det minsta provningstryck som används vid tillverkning ska vara 30 MPa.

6.5   Sprängningstryck och fiberspänningsförhållanden

För alla typer av behållare får det faktiska lägsta sprängningstrycket inte vara lägre än de värden som anges i tabell 6.3 i denna bilaga. För konstruktionstyperna CNG-2, CNG-3 och CNG-4 ska kompositöverlindningen vara gjord för hög pålitlighet under bibehållet tryck och återkommande fyllningar. Pålitligheten ska uppnås genom att de värden för kompositarmeringens spänningsförhållande som anges i tabell 6.3 i denna bilaga uppfylls eller överskrids. Spänningsförhållandet definieras som spänningen i fibern vid det angivna lägsta sprängningstrycket dividerat med spänningen i fibern vid arbetstryck. Sprängningsförhållandet definieras som behållarens faktiska sprängningstryck dividerat med arbetstrycket. För konstruktionstypen CNG-4 är spänningsförhållandet lika med sprängningsförhållandet. För konstruktionstyperna CNG-2 och CNG-3 (metallstomme med kompositomlindning) ska man vid beräkningarna av spänningsförhållandet innefatta och ta hänsyn till följande:

| a) | En analysmetod som klarar ickelinjära material (särskilt datorprogram eller analysprogram som använder finita element-metoden). |
| --- | --- |

a)

En analysmetod som klarar ickelinjära material (särskilt datorprogram eller analysprogram som använder finita element-metoden).

| b) | Den elastisk-plastiska spännings-deformationskurvan för materialet i stommen ska vara känd och korrekt utformad. |
| --- | --- |

b)

Den elastisk-plastiska spännings-deformationskurvan för materialet i stommen ska vara känd och korrekt utformad.

| c) | Kompositmaterialens mekaniska egenskaper ska vara korrekt utformade. |
| --- | --- |

c)

Kompositmaterialens mekaniska egenskaper ska vara korrekt utformade.

| d) | Beräkningar ska göras vid: automatisk förspänning, nolltryck efter automatisk förspänning, arbetstryck och lägsta sprängningstryck. |
| --- | --- |

d)

Beräkningar ska göras vid: automatisk förspänning, nolltryck efter automatisk förspänning, arbetstryck och lägsta sprängningstryck.

| e) | Förspänningar från lindningens dragning ska beaktas i analysen. |
| --- | --- |

e)

Förspänningar från lindningens dragning ska beaktas i analysen.

| f) | Det lägsta sprängningstrycket ska väljas så att den beräknade spänningen vid lägsta sprängningstryck dividerat med den beräknade spänningen vid arbetstryck uppfyller kraven för spänningsförhållandet för den använda fibern. |
| --- | --- |

f)

Det lägsta sprängningstrycket ska väljas så att den beräknade spänningen vid lägsta sprängningstryck dividerat med den beräknade spänningen vid arbetstryck uppfyller kraven för spänningsförhållandet för den använda fibern.

| g) | Vid analys av behållare med hybridfiberarmering (två eller flera olika fibrer), ska hänsyn tas till lastfördelningen mellan de olika fibrerna baserat på fibrernas olika elasticitetsmoduler. Kraven på spänningsförhållande för varje enskild fibertyp framgår av värdena i tabell 6.3 i denna bilaga. Kontroll av spänningsförhållandet kan också göras med hjälp av töjningsgivare. En godtagbar metod visas översiktligt i det informativa tillägget E till denna bilaga. |
| --- | --- |

g)

Vid analys av behållare med hybridfiberarmering (två eller flera olika fibrer), ska hänsyn tas till lastfördelningen mellan de olika fibrerna baserat på fibrernas olika elasticitetsmoduler. Kraven på spänningsförhållande för varje enskild fibertyp framgår av värdena i tabell 6.3 i denna bilaga. Kontroll av spänningsförhållandet kan också göras med hjälp av töjningsgivare. En godtagbar metod visas översiktligt i det informativa tillägget E till denna bilaga.

6.6   Spänningsanalys

En spänningsanalys ska utföras för att motivera valet av konstruktionens minsta väggtjocklek. Den ska innefatta en bestämning av spänningarna i såväl stommarna som fibrerna i kompositkonstruktioner.

6.7   Bedömning av läcka-före-bristning (LBB)

Behållartyperna CNG-1, CNG-2 och CNG-3 ska uppvisa en läcka-före-bristning-funktion (LBB – Leak-Before-Break). LBB-funktionsprovningen ska utföras enligt punkt A.6 (i tillägg A till denna bilaga). Uppvisande av LBB-funktion krävs inte för behållarkonstruktioner med en livslängd före utmattningsbrott som överstiger 45 000 tryckcykler när de provas enligt punkt A.13 (i tillägg A till denna bilaga). Två metoder för LBB bedömning finns för informationssyfte i tillägg F till denna bilaga.

6.8   Kontroll och provning

Genom tillverkningskontrollfunktionen ska det specificeras vilka program och tillvägagångssätt som ska tillämpas för följande:

| a) | Tillverkningskontroll, provningar och godkännandekrav. |
| --- | --- |

a)

Tillverkningskontroll, provningar och godkännandekrav.

| b) | Periodisk driftkontroll, provningar och godkännandekrav. Intervallen mellan de visuella kontrollerna av de yttre behållarytorna ska vara enligt punkt 4.1.4 i denna bilaga, såvida inte typgodkännandemyndigheten kräver annat. Tillverkaren ska fastställa kasseringskraven för den visuella kontrollen, grundat på resultaten från tryckcykelprovning som utförts på behållare med sprickor. En vägledning för tillverkarens instruktioner för hantering, användning och kontroll finns i tillägg G till denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

Periodisk driftkontroll, provningar och godkännandekrav. Intervallen mellan de visuella kontrollerna av de yttre behållarytorna ska vara enligt punkt 4.1.4 i denna bilaga, såvida inte typgodkännandemyndigheten kräver annat. Tillverkaren ska fastställa kasseringskraven för den visuella kontrollen, grundat på resultaten från tryckcykelprovning som utförts på behållare med sprickor. En vägledning för tillverkarens instruktioner för hantering, användning och kontroll finns i tillägg G till denna bilaga.

6.9   Brandskydd

Alla behållare ska skyddas från brand med hjälp av övertrycksanordningar. Behållaren, dess material, övertrycksanordningar och all tillagd isolering eller tillagda skyddsmaterial ska konstrueras för att tillsammans garantera en tillräcklig säkerhet vid brand enligt den provning som anges i punkt A.15 (i tillägg A till denna bilaga).

Övertrycksanordningar ska provas enligt punkt A.24 (i tillägg A till denna bilaga).

6.10   Öppningar

6.10.1   Allmänt

Öppningar tillåts bara i ändarna. Öppningarnas centrumlinje ska sammanfalla med behållarens längdaxel. Gängor ska vara renskurna, jämna, utan ytojämnheter och inom toleransgränserna.

6.11   Behållarupphängningar

Tillverkaren ska ange på vilket sätt behållarna ska fästas vid montering i fordon. Tillverkaren ska också tillhandahålla anvisningar för montering av fästen och upphängningar, inklusive fastspänningskraft och vridmoment för att få den önskade fasthållande kraften utan att orsaka för hög spänning i behållaren eller skada behållarytan.

6.12   Yttre skydd mot omgivningen

Behållarnas yttre ska uppfylla kraven i bestämmelserna för omgivningsprovning i punkt A.14. (i tillägg A till denna bilaga). Yttre skydd kan erhållas på något av följande sätt:

| a) | En ytfinish som ger tillräckligt skydd (till exempel metallsprutning på aluminium eller anodisering). |
| --- | --- |

a)

En ytfinish som ger tillräckligt skydd (till exempel metallsprutning på aluminium eller anodisering).

| b) | Användning av en lämplig fiber och ett lämpligt bindemedel (till exempel kolfiber i plast). |
| --- | --- |

b)

Användning av en lämplig fiber och ett lämpligt bindemedel (till exempel kolfiber i plast).

| c) | En skyddsbeläggning (till exempel organisk beläggning eller färg) som ska uppfylla kraven i punkt A.9. (i tillägg A till denna bilaga). |
| --- | --- |

c)

En skyddsbeläggning (till exempel organisk beläggning eller färg) som ska uppfylla kraven i punkt A.9. (i tillägg A till denna bilaga).

Alla beläggningar som läggs på behållarna ska vara sådana att appliceringsprocessenen inte påverkar behållarens mekaniska egenskaper på ett negativt sätt. Beläggningen ska vara gjord så att senare driftskontroller underlättas och tillverkaren ska tillhandahålla instruktioner för hur beläggningen ska hanteras vid sådana kontroller, för att garantera en fortsatt god funktion hos behållaren.

Tillverkarna bör observera att det i det informativa tillägget H till denna bilaga finns en omgivningsprovning där man utvärderar hur lämpliga olika beläggningssystem är.

6.13   Konstruktionsprovning

För typgodkännande av en behållartyp ska det visas att materialet, konstruktionen, tillverkningen och besiktningen håller en tillräckligt hög nivå för den avsedda driften, genom att behållaren klarar kraven i de materialprovningar som sammanställts i tabell 6.1 i denna bilaga och de behållarprovningar som sammanställts i tabell 6.4 i denna bilaga; alla provningar ska utföras enligt de provningsmetoder som beskrivs i tillägg A till denna bilaga. Provbehållare eller provstommar ska väljas ut och provas under överinseende av behörig myndighet. Om fler behållare eller stommar provas än vad som krävs enligt denna bilaga ska alla resultat dokumenteras.

6.14   Partiprovning

De partiprovningar som specificeras i den här bilagan för varje behållartyp ska utföras på behållare eller stommar som tas från varje parti med färdiga behållare eller stommar. Värmebehandlade kontrollexemplar som visats vara representativa för de färdiga behållarna eller stommarna kan också användas. De partiprovningar som krävs för varje behållartyp anges i tabell 6.5 i denna bilaga.

6.15   Produktionsundersökningar och produktionsprovningar

6.15.1   Allmänt

Alla behållare som produceras i ett parti ska genomgå produktionsundersökningar och produktionsprovningar. Varje behållare ska undersökas under tillverkning och efter att den har färdigställts på följande sätt:

| a) | Ultraljudsundersökning (eller bevisat likvärdig metod) av metallbehållare och metallstommar enligt del 1 i bilaga B till BS 5045, eller bevisat likvärdig metod, för att bekräfta att den största befintliga felstorleken är mindre än den största tillåtna felstorleken enligt konstruktionsbeskrivningen. |
| --- | --- |

a)

Ultraljudsundersökning (eller bevisat likvärdig metod) av metallbehållare och metallstommar enligt del 1 i bilaga B till BS 5045, eller bevisat likvärdig metod, för att bekräfta att den största befintliga felstorleken är mindre än den största tillåtna felstorleken enligt konstruktionsbeskrivningen.

| b) | Verifiering av att kritiska mått och vikter för den färdiga behållaren och eventuell stomme och överlindning ligger inom konstruktionstoleranserna. |
| --- | --- |

b)

Verifiering av att kritiska mått och vikter för den färdiga behållaren och eventuell stomme och överlindning ligger inom konstruktionstoleranserna.

| c) | Verifiering av överensstämmelse med angiven ytfinish, med särskild uppmärksamhet på djupt dragna ytor och veck eller flikar på halsen eller skuldrorna på formade eller spunna ändavslutningar eller öppningar. |
| --- | --- |

c)

Verifiering av överensstämmelse med angiven ytfinish, med särskild uppmärksamhet på djupt dragna ytor och veck eller flikar på halsen eller skuldrorna på formade eller spunna ändavslutningar eller öppningar.

| d) | Kontroll av märkningar. |
| --- | --- |

d)

Kontroll av märkningar.

| e) | Hårdhetsprovning ska utföras på metallbehållare och metallstommar enligt punkt A.8 (i tillägg A till denna bilaga) efter den sista värmebehandlingen och de värden som då fastställs ska ligga inom det tillåtna området för konstruktionen. |
| --- | --- |

e)

Hårdhetsprovning ska utföras på metallbehållare och metallstommar enligt punkt A.8 (i tillägg A till denna bilaga) efter den sista värmebehandlingen och de värden som då fastställs ska ligga inom det tillåtna området för konstruktionen.

| f) | Hydrostatiska säkerhetsprovningar enligt punkt A.11 (i tillägg A till denna bilaga). |
| --- | --- |

f)

Hydrostatiska säkerhetsprovningar enligt punkt A.11 (i tillägg A till denna bilaga).

En sammanfattning av de viktigaste inspektionskraven vid produktionskontrollen som ska utföras på varje behållare finns i tabell 6.6 i denna bilaga.

6.15.2   Största felstorlek

För konstruktionstyperna CNG-1, CNG-2 och CNG-3 ska den största felstorleken var som helst i metallbehållaren eller metallstommen som inte kommer att växa till kritisk storlek inom den angivna livslängden fastställas. Den kritiska felstorleken definieras som den begränsande väggens tjockleksfel (på behållare eller stomme) som skulle tillåta lagrad gas att släppas ut utan att behållaren spricker. Felstorleken för kassering vid ultraljudsundersökning eller liknande ska vara mindre än den största tillåtna felstorleken. För konstruktionstyperna CNG-2 och CNG-3 antas det att det inte uppstår någon skada på kompositen på grund av tidsberoende faktorer; den tillåtna felstorleken för NDE ska fastställas med en lämplig metod. Två sådana metoder anges översiktligt i det informativa tillägget F till denna bilaga.

6.16   Om provningskraven inte uppfylls

Om provningskraven inte uppfylls ska omprovning eller ny värmebehandling och omprovning göras enligt följande:

| a) | Om det finns bevis för ett fel i provningsförfarandet, eller ett fel i mätningen, ska en ny provning göras. Om resultatet av denna provning är tillfredsställande ska det första provningen ignoreras. |
| --- | --- |

a)

Om det finns bevis för ett fel i provningsförfarandet, eller ett fel i mätningen, ska en ny provning göras. Om resultatet av denna provning är tillfredsställande ska det första provningen ignoreras.

| b) | Om provningen har utförts på ett korrekt sätt ska orsaken till underkännandet identifieras. |
| --- | --- |

b)

Om provningen har utförts på ett korrekt sätt ska orsaken till underkännandet identifieras.

Om underkännandet anses bero på den utförda värmebehandlingen kan tillverkaren skicka alla behållare i partiet på ytterligare värmebehandling.

Om underkännandet inte beror på den utförda värmebehandlingen ska alla upptäckta defekta behållare kasseras eller repareras på ett godkänt sätt. De behållare som inte kasserats räknas då som ett nytt parti.

I båda fallen ska det nya partiet provas på nytt. Alla de prototyp- eller partiprovningar som behövs för att bevisa godtagbarheten för det nya partiet ska utföras igen. Om en eller flera provningar visar sig vara ens delvis otillfredsställande ska alla behållare i partiet kasseras.

6.17   Ändring av konstruktion

En konstruktionsändring är varje förändring i valet av material eller dimensionsändring som inte faller inom normala tillverkningstoleranser.

Mindre konstruktionsändringar ska tillåtas få bli godkända med ett reducerat provningsprogram. Konstruktionsändringarna som anges i tabell 6.7 kräver konstruktionsprovning enligt tabellen.

Tabell 6.1

Provning av konstruktionsmaterial

| | Motsvarande punkt i denna bilaga |
| --- | --- |
| | Stål | Aluminium | Plaster | Fibrer | Plaststommar |
| Hållfasthetsegenskaper | 6.3.2.2 | 6.3.3.4 | | 6.3.5 | 6.3.6 |
| Slagegenskaper | 6.3.2.3 | | | | |
| Böjegenskaper | 6.3.2.4 | | | | |
| Granskning av svetsfogar | 6.3.2.5 | | | | |
| Motståndskraft mot sprickor i sulfidhaltig miljö | 6.3.2.6 | | | | |
| Belastningssprickor vid kontinuerlig belastning | | 6.3.3.3 | | | |
| Sprickor från spänningskorrosion | | 6.3.3.2 | | | |
| Skjuvhållfasthet | | | 6.3.4.2 | | |
| Glasomvandlingstemperatur | | | 6.3.4.3 | | |
| Uppmjuknings-/smälttemperatur | | | | | 6.3.6 |
| Brottmekanik (1) | 6.7 | 6.7 | | | |

Motsvarande punkt i denna bilaga

Stål

Aluminium

Plaster

Fibrer

Plaststommar

Hållfasthetsegenskaper

6.3.2.2

6.3.3.4

6.3.5

6.3.6

Slagegenskaper

6.3.2.3

Böjegenskaper

6.3.2.4

Granskning av svetsfogar

6.3.2.5

Motståndskraft mot sprickor i sulfidhaltig miljö

6.3.2.6

Belastningssprickor vid kontinuerlig belastning

6.3.3.3

Sprickor från spänningskorrosion

6.3.3.2

Skjuvhållfasthet

6.3.4.2

Glasomvandlingstemperatur

6.3.4.3

Uppmjuknings-/smälttemperatur

6.3.6

Brottmekanik (1)

6.7

6.7

Tabell 6.2

Godtagbara värden för slagprovning

| Behållardiameter D [mm] | > 140 | ≤ 140 |
| --- | --- | --- |
| Provningsriktning | tvärgående | längsgående |
| Provstyckets bredd [mm]] | 3–5 | > 5–7,5 | > 7,5–10 | 3–5 |
| Provningstemperatur [°C] | – 50 | – 50 |
| Slaghållfasthet (J/cm2) | | | | |
| Genomsnitt för 3 provexemplar | 30 | 35 | 40 | 60 |
| Ensamt provexemplar | 24 | 28 | 32 | 48 |

Behållardiameter D [mm]

> 140

≤ 140

Provningsriktning

tvärgående

längsgående

Provstyckets bredd [mm]]

3–5

> 5–7,5

> 7,5–10

3–5

Provningstemperatur [°C]

– 50

– 50

Slaghållfasthet (J/cm2)

Genomsnitt för 3 provexemplar

30

35

40

60

Ensamt provexemplar

24

28

32

48

Tabell 6.3

Lägsta faktiska sprängningsvärden och spänningsförhållanden

| | CNG-1
  Helt i metall | CNG-2
  Omlindad | CNG-3
  Helt inlindad | CNG-4
  Helkomposit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprängtryck
  [MPa] | Spänningsförhållande
  [MPa] | Sprängtryck
  [MPa] | Spänningsförhållande
  [MPa] | Sprängtryck
  [MPa] | Spänningsförhållande
  [MPa] | Sprängtryck
  [MPa] |
| Helt i metall | 45 | | | | | | |
| Glas | | 2,75 | 50 1) | 3,65 | 70 1) | 3,65 | 73 |
| Aramid | | 2,35 | 47 | 3,10 | 60 1) | 3,1 | 62 |
| Kol | | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 |
| Hybrid | | 2) | 2) | 2) |
| Kommentar 1) – Lägsta faktiska sprängningstryck. Dessutom ska beräkningar utföras enligt punkt 6.5 i denna bilaga för att bekräfta att kraven på minsta spänningsförhållande också uppfylls.

  Kommentar 2) – Spänningsförhållanden och sprängningstryck ska beräknas enligt punkt 6.5 i denna bilaga. |

CNG-1

Helt i metall

CNG-2

Omlindad

CNG-3

Helt inlindad

CNG-4

Helkomposit

Sprängtryck

[MPa]

Spänningsförhållande

[MPa]

Sprängtryck

[MPa]

Spänningsförhållande

[MPa]

Sprängtryck

[MPa]

Spänningsförhållande

[MPa]

Sprängtryck

[MPa]

Helt i metall

45

Glas

2,75

50 1)

3,65

70 1)

3,65

73

Aramid

2,35

47

3,10

60 1)

3,1

62

Kol

2,35

47

2,35

47

2,35

47

Hybrid

2)

2)

2)

Kommentar 1) – Lägsta faktiska sprängningstryck. Dessutom ska beräkningar utföras enligt punkt 6.5 i denna bilaga för att bekräfta att kraven på minsta spänningsförhållande också uppfylls.

Kommentar 2) – Spänningsförhållanden och sprängningstryck ska beräknas enligt punkt 6.5 i denna bilaga.

Tabell 6.4

Konstruktionsprovning för behållare

| Provning och referens till bilaga | Behållartyp |
| --- | --- |
| CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| A.12 | Sprängning |

Provning och referens till bilaga

Behållartyp

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

A.12

Sprängning

X *

X

X

X

| A.13 | Omgivningstemperatur/cykel |
| --- | --- |

A.13

Omgivningstemperatur/cykel

X *

X

X

X

| A.14 | Provning i syrahaltig miljö |
| --- | --- |

A.14

Provning i syrahaltig miljö

X

X

X

| A.15 | Öppen eld |
| --- | --- |

A.15

Öppen eld

X

X

X

| A.16 | Genomträngning |
| --- | --- |

A.16

Genomträngning

X

X

X

X

| A.17 | Spricktolerans |
| --- | --- |

A.17

Spricktolerans

X

X

X

X

| A.18 | Högtemperaturkrypning |
| --- | --- |

A.18

Högtemperaturkrypning

X

X

X

| A.19 | Spänningsbrott |
| --- | --- |

A.19

Spänningsbrott

X

X

X

| A.20 | Fallprovning |
| --- | --- |

A.20

Fallprovning

X

X

| A.21 | Permeabilitet |
| --- | --- |

A.21

Permeabilitet

X

| A.24 | Övertrycksanordningens funktion |
| --- | --- |

A.24

Övertrycksanordningens funktion

X

X

X

| A.25 | Vridprovning för anslutningsklacken |
| --- | --- |

A.25

Vridprovning för anslutningsklacken

X

X

| A.27 | Naturgascykel |
| --- | --- |

A.27

Naturgascykel

X

| A.6 | LBB-bedömning |
| --- | --- |

A.6

LBB-bedömning

X

X

| A.7 | Extrem temperatur/cykel |
| --- | --- |

A.7

Extrem temperatur/cykel

X

X

X

X

| X | = | Krävs |
| --- | --- | --- |
| * | = | Krävs inte för behållare konstruerade enligt ISO 9809 (dessa provningar ingår redan i ISO 9809). |

X

=

Krävs

*

=

Krävs inte för behållare konstruerade enligt ISO 9809 (dessa provningar ingår redan i ISO 9809).

Tabell 6.5

Partiprovning

| Provning och referens till bilaga | Behållartyp |
| --- | --- |
| CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| A.12 | Sprängning |

Provning och referens till bilaga

Behållartyp

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

A.12

Sprängning

X

X

X

X

| A.13 | Omgivningstemperatur/cykel |
| --- | --- |

A.13

Omgivningstemperatur/cykel

X

X

X

X

| A.1 | Drag |
| --- | --- |

A.1

Drag

X

X †

X †

| A.2 | Slag (stål) |
| --- | --- |

A.2

Slag (stål)

X

X †

X †

| A.9.2 | Beläggning * |
| --- | --- |

A.9.2

Beläggning *

X

X

X

X

| X | = | Krävs |
| --- | --- | --- |
| * | = | Utom när ingen skyddsbeläggning används |
| † | = | Provning på material i stomme |

X

=

Krävs

*

=

Utom när ingen skyddsbeläggning används

†

=

Provning på material i stomme

Tabell 6.6

Inspektionskrav för produktionskontroll

| Typ | Behållartyp |
| --- | --- |
| Inspektionskrav | CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| Kritiska mått | X | X | X | X |
| Ytfinish | X | X | X | X |
| Sprickor (ultraljud eller liknande) | X | X | X | |
| Metallbehållares och metallstommars hårdhet | X | X | X | |
| Hydrostatisk säkerhetsprovning | X | X | X | X |
| Läckageprovning | | | | X |
| Märkningar | X | X | X | X |
| X | = | Krävs |

Typ

Behållartyp

Inspektionskrav

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

Kritiska mått

X

X

X

X

Ytfinish

X

X

X

X

Sprickor (ultraljud eller liknande)

X

X

X

Metallbehållares och metallstommars hårdhet

X

X

X

Hydrostatisk säkerhetsprovning

X

X

X

X

Läckageprovning

X

Märkningar

X

X

X

X

X

=

Krävs

Tabell 6.7

Ändring av konstruktion

| Ändring av konstruktion | Provningstyp |
| --- | --- |
| Hydrostatisk sprängning
  A.12 | Cykling i omgivningstemp.
  A.13 | Omgivning
  A.14 | Öppen eld
  A.15 | Genomträngning
  A.16 | Spricktolerans
  A.17 | Högtemp. krypning
  A.18
  Spänningsbrott
  A.19
  Fallprovning
  A.20 | Permeabilitet A.21 CNG
  Vridprovning ansl.klack
  A.25
  Cykling
  A.27 | Övertrycksanordningens funktion
  A.24 |
| Fibertillverkare | X | X | | | | | X * | X † | |
| Material i metallbehållare eller metallstomme | X | X | X * | X | X * | X | X * | | |
| Material i plaststomme | | X | X | | | | | X † | |
| Fibermaterial | X | X | X | X | X | X | X | X † | |
| Plastmaterial | | | X | | X | X | X | | |
| Diameterförändring ≤ 20 % | X | X | | | | | | | |
| Diameterförändring > 20 % | X | X | | X | X * | X | | | |
| Längdförändring ≤ 50 % | X | | | X ‡ | | | | | |
| Längdförändring > 50 % | X | X | | X ‡ | | | | | |
| Arbetstrycksförändring ≤ 20 % @ | X | X | | | | | | | |
| Form på ändyta | X | X | | | | | | X † | |
| Öppningsstorlek | X | X | | | | | | | |
| Byte av beläggning | | | X | | | | | | |
| Anslutningsklackens utseende | | | | | | | | X † | |
| Ändring i tillverkningsprocess | X | X | | | | | | | |
| Övertrycksanordning | | | | X | | | | | X |
| X = | Krävs |
| * | Provningen behövs inte för metallkonstruktioner (CNG-1). |
| † | Provningen behövs bara för helkompositkonstruktioner (CNG-4). |
| ‡ | Provningen behövs bara när längden ökar. |
| @ | Bara när tjockleken i förhållande till diametern ändras och/eller trycket förändras. |

Ändring av konstruktion

Provningstyp

Hydrostatisk sprängning

A.12

Cykling i omgivningstemp.

A.13

Omgivning

A.14

Öppen eld

A.15

Genomträngning

A.16

Spricktolerans

A.17

Högtemp. krypning

A.18

Spänningsbrott

A.19

Fallprovning

A.20

Permeabilitet A.21 CNG

Vridprovning ansl.klack

A.25

Cykling

A.27

Övertrycksanordningens funktion

A.24

Fibertillverkare

X

X

X *

X †

Material i metallbehållare eller metallstomme

X

X

X *

X

X *

X

X *

Material i plaststomme

X

X

X †

Fibermaterial

X

X

X

X

X

X

X

X †

Plastmaterial

X

X

X

X

Diameterförändring ≤ 20 %

X

X

Diameterförändring > 20 %

X

X

X

X *

X

Längdförändring ≤ 50 %

X

X ‡

Längdförändring > 50 %

X

X

X ‡

Arbetstrycksförändring ≤ 20 % @

X

X

Form på ändyta

X

X

X †

Öppningsstorlek

X

X

Byte av beläggning

X

Anslutningsklackens utseende

X †

Ändring i tillverkningsprocess

X

X

Övertrycksanordning

X

X

X =

Krävs

*

Provningen behövs inte för metallkonstruktioner (CNG-1).

†

Provningen behövs bara för helkompositkonstruktioner (CNG-4).

‡

Provningen behövs bara när längden ökar.

@

Bara när tjockleken i förhållande till diametern ändras och/eller trycket förändras.

7.   METALLBEHÅLLARE AV TYP CNG-1

7.1   Allmänt

I konstruktionsunderlaget ska man ange den största tillåtna felstorleken i någon del av behållaren som inte kommer att växa till kritisk storlek före nästa omprovning eller under behållarens livslängd om ingen omprovning föreskrivs, för en behållare som används vid avsett arbetstryck. Fastställandet av läcka-före-bristning-funktionen (LBB) ska göras enligt de metoder som anges i punkt A.6. (i tillägg A till denna bilaga). Tillåtna felstorlekar ska fastställas enligt punkt 6.15.2.

Behållare som konstruerats enligt ISO 9809 och uppfyller alla krav däri behöver bara uppfylla kraven för materialprovningen i punkt 6.3.2.4 och för konstruktionsprovningen i punkt 7.5, med undantag för punkt 7.5.2 och 7.5.3.

7.2   Spänningsanalys

Spänningarna i behållaren ska beräknas för 2 MPa, 20 MPa, provningstryck och konstruktionens sprängningstryck. För beräkningarna ska användas lämpliga analysmetoder, med tillämpning av tunnskalsteori som tar hänsyn till deformationer av skalet för att beräkna spänningsfördelningen vid halsen, övergångsområdena och den cylindriska delen av behållaren.

7.3   Krav för tillverknings- och produktionsprovning

7.3.1   Allmänt

Ändarna på aluminiumbehållare ska inte tillslutas genom en formningsprocess. Bottenändarna på stålbehållare som har tillslutits genom formning, förutom de behållare som konstruerats enligt ISO 9809, ska NDE-kontrolleras eller kontrolleras med en likvärdig metod. Metall ska inte tillföras när änden tillsluts. Varje behållare ska undersökas före och efter formning i fråga om tjocklek och ytfinish.

När behållarnas ändar har formats ska de värmebehandlas till det hårdhetsområde som angetts för konstruktionen. Lokal värmebehandling är inte tillåten.

När en halsring, en fotring eller tillbehör för stöd används ska de vara av ett material som är förenligt med behållarens material och de ska fästas på ett säkert med en annan metod än svetsning eller hård- eller mjuklödning.

7.3.2   Icke-förstörande undersökningar

Följande provningar ska utföras på varje metallbehållare:

| a) | Hårdhetsprovning enligt punkt A.8 (i tillägg A till denna bilaga). |
| --- | --- |

a)

Hårdhetsprovning enligt punkt A.8 (i tillägg A till denna bilaga).

| b) | Ultraljudsundersökning enligt del 1 i bilaga I till BS 5045 eller bevisat likvärdig NDT-metod, för bekräftelse av att den största felstorleken inte överskrider den största tillåtna felstorlek som anges i konstruktionsbeskrivningen enligt punkt 6.15.2. |
| --- | --- |

b)

Ultraljudsundersökning enligt del 1 i bilaga I till BS 5045 eller bevisat likvärdig NDT-metod, för bekräftelse av att den största felstorleken inte överskrider den största tillåtna felstorlek som anges i konstruktionsbeskrivningen enligt punkt 6.15.2.

7.3.3   Hydrostatisk tryckprovning

Varje färdig behållare ska tryckprovas enligt punkt A.11 (i tillägg A till denna bilaga).

7.4   Partiprovning för behållare

Partiprovning ska utföras på färdiga behållare som är representativa för normal produktion och är kompletta med identifieringsmärken. Två behållare ska slumpmässigt väljas ut från varje parti. Om fler behållare provas än vad som krävs enligt denna bilaga ska alla resultat dokumenteras. Åtminstone följande provningar ska utföras på behållarna:

| a) | Partimaterialprovning. En behållare, eller ett värmebehandlat kontrollexemplar som är representativt för de färdiga behållarna, ska bli föremål för följande provningar:






  i) | Kritiska mått ska jämföras med konstruktionsbeskrivningen. |
| --- | --- | --- |

a)

Partimaterialprovning. En behållare, eller ett värmebehandlat kontrollexemplar som är representativt för de färdiga behållarna, ska bli föremål för följande provningar:

i)

Kritiska mått ska jämföras med konstruktionsbeskrivningen.

| ii) | En draghållfasthetsprovning enligt punkt A.1 (i tillägg A till denna bilaga) ska utföras och resultatet ska uppfylla kraven enligt konstruktionsbeskrivningen. |
| --- | --- |

ii)

En draghållfasthetsprovning enligt punkt A.1 (i tillägg A till denna bilaga) ska utföras och resultatet ska uppfylla kraven enligt konstruktionsbeskrivningen.

| iii) | För stålbehållare ska tre slagprovningar enligt punkt A.2 (i tillägg A till denna bilaga) utföras och resultaten ska uppfylla kraven i punkt 6.3.2.3. |
| --- | --- |

iii)

För stålbehållare ska tre slagprovningar enligt punkt A.2 (i tillägg A till denna bilaga) utföras och resultaten ska uppfylla kraven i punkt 6.3.2.3.

| iv) | När en skyddsbeläggning är en del av konstruktionen ska beläggningen provas enligt punkt A.9.2 (i tillägg A till denna bilaga). |
| --- | --- |

iv)

När en skyddsbeläggning är en del av konstruktionen ska beläggningen provas enligt punkt A.9.2 (i tillägg A till denna bilaga).

Alla behållare som tillhör ett parti vars partiprovning inte uppfyller de angivna kraven ska hanteras enligt punkt 6.16.

Om beläggningen inte uppfyller kraven i punkt A.9.2 (i tillägg A till denna bilaga) ska partiet kontrolleras till 100 % för att avlägsna behållare med liknande fel. Beläggningen på alla defekta behållare kan tas bort och ersättas med ny. Partiprovningen för beläggningen ska därefter göras om.

| b) | Partisprängningsprovning. En behållare ska trycksättas hydrostatiskt till sprängning enligt punkt A.12 (i tillägg A till denna bilaga).
  Om sprängningstrycket är lägre än det lägsta beräknade sprängningstrycket ska de förfaranden som anges i punkt 6.16 följas. |
| --- | --- |

b)

Partisprängningsprovning. En behållare ska trycksättas hydrostatiskt till sprängning enligt punkt A.12 (i tillägg A till denna bilaga).

Om sprängningstrycket är lägre än det lägsta beräknade sprängningstrycket ska de förfaranden som anges i punkt 6.16 följas.

| c) | Periodisk tryckcykelprovning. Färdiga behållare ska tryckcykelprovas enligt punkt A.13 (i tillägg A till denna bilaga) med en provfrekvens enligt följande:






  i) | En behållare från varje parti ska tryckcykelprovas totalt 1 000 gånger den angivna livslängden i år, dock minst 15 000 cykler. |
| --- | --- | --- |

c)

Periodisk tryckcykelprovning. Färdiga behållare ska tryckcykelprovas enligt punkt A.13 (i tillägg A till denna bilaga) med en provfrekvens enligt följande:

i)

En behållare från varje parti ska tryckcykelprovas totalt 1 000 gånger den angivna livslängden i år, dock minst 15 000 cykler.

| ii) | Om i tio på varandra följande produktionspartier i en konstruktionsfamilj (dvs. liknande material och processer) inte någon av de tryckcykelprovade behållarna enligt i läcker eller går sönder inom mindre än 1 500 cykler gånger den angivna livslängden i år (minst 22 500 cykler) kan tryckcykelprovningen minskas till en behållare från vart femte produktionsparti. |
| --- | --- |

ii)

Om i tio på varandra följande produktionspartier i en konstruktionsfamilj (dvs. liknande material och processer) inte någon av de tryckcykelprovade behållarna enligt i läcker eller går sönder inom mindre än 1 500 cykler gånger den angivna livslängden i år (minst 22 500 cykler) kan tryckcykelprovningen minskas till en behållare från vart femte produktionsparti.

| iii) | Om i tio på varandra följande produktionspartier i en konstruktionsfamilj inte någon av de tryckcykelprovade behållarna enligt led i läcker eller går sönder inom mindre än 2 000 cykler gånger den angivna livslängden i år (minst 30 000 cykler) kan tryckcykelprovningen minskas till en behållare från vart tionde produktionsparti. |
| --- | --- |

iii)

Om i tio på varandra följande produktionspartier i en konstruktionsfamilj inte någon av de tryckcykelprovade behållarna enligt led i läcker eller går sönder inom mindre än 2 000 cykler gånger den angivna livslängden i år (minst 30 000 cykler) kan tryckcykelprovningen minskas till en behållare från vart tionde produktionsparti.

| iv) | Om mer än sex månader har förflutit sedan det senaste produktionspartiet, ska en behållare från nästa produktionsparti tryckcykelprovas för att behålla det minskade kravet på partiprovning enligt leden ii och iii. |
| --- | --- |

iv)

Om mer än sex månader har förflutit sedan det senaste produktionspartiet, ska en behållare från nästa produktionsparti tryckcykelprovas för att behålla det minskade kravet på partiprovning enligt leden ii och iii.

| v) | Om någon behållare från ett parti med minskat krav på tryckcykelprovning enligt leden ii och iii inte klarar det krävda antalet tryckcykler (minst 22 500 respektive 30 000 tryckcykler), blir det nödvändigt att återgå till det högre kravet enligt i under minst 10 produktionspartier, för att sedan kunna återgå till de lägre kraven på tryckcykelprovning för partier enligt led ii eller iii. |
| --- | --- |

v)

Om någon behållare från ett parti med minskat krav på tryckcykelprovning enligt leden ii och iii inte klarar det krävda antalet tryckcykler (minst 22 500 respektive 30 000 tryckcykler), blir det nödvändigt att återgå till det högre kravet enligt i under minst 10 produktionspartier, för att sedan kunna återgå till de lägre kraven på tryckcykelprovning för partier enligt led ii eller iii.

| vi) | Om någon behållare enligt led i, ii eller iii inte klarar det minsta tryckcykelkravet på 1 000 cykler gånger den angivna livslängden i år (minst 15 000 cykler), ska orsaken klarläggas och åtgärdas enligt de förfaranden som anges i punkt 6.16 i denna bilaga. Tryckcykelprovningen ska sedan upprepas på ytterligare tre behållare från det partiet. Om någon av de tre extra behållarna inte klarar det minsta tryckcykelkravet på 1 000 cykler gånger den angivna livslängden i år ska partiet kasseras. |
| --- | --- |

vi)

Om någon behållare enligt led i, ii eller iii inte klarar det minsta tryckcykelkravet på 1 000 cykler gånger den angivna livslängden i år (minst 15 000 cykler), ska orsaken klarläggas och åtgärdas enligt de förfaranden som anges i punkt 6.16 i denna bilaga. Tryckcykelprovningen ska sedan upprepas på ytterligare tre behållare från det partiet. Om någon av de tre extra behållarna inte klarar det minsta tryckcykelkravet på 1 000 cykler gånger den angivna livslängden i år ska partiet kasseras.

7.5   Konstruktionsprovning för behållare

7.5.1   Allmänt

Provning ska utföras på färdiga behållare som är representativa för normal produktion och är kompletta med identifieringsmärken. Urval, intygande och dokumentering av resultaten ska ske enligt punkt 6.13.

7.5.2   Hydrostatisk trycksprängningsprovning

Tre representativa behållare ska trycksättas hydrostatiskt till sprängning enligt punkt A.12 (i tillägg A till denna bilaga). Behållarnas sprängningstryck ska överstiga det lägsta sprängningstrycket som beräknats genom spänningsanalys för konstruktionen och ska uppgå till minst 45 MPa.

7.5.3   Tryckcykelprovning vid omgivningstemperatur

Två färdiga behållare ska tryckcykelprovas vid omgivningstemperatur enligt punkt A.13 (i tillägg A till denna bilaga) tills de går sönder, eller med minst 45 000 cykler. Behållarna får inte gå sönder innan de uppnått 1 000 cykler gånger den angivna livslängden i år. Behållare som klarar mer än 1 000 cykler gånger den angivna livslängden i år ska gå sönder genom läckage och inte genom bristning. Behållare som klarar 45 000 cykler ska förstöras antingen genom att tryckcykelprovningen fortsätter tills fel uppstår eller genom hydrostatisk trycksprängning. Antalet cykler innan fel uppstår och det ställe där felet uppstår ska dokumenteras.

7.5.4   Provning i öppen eld

Provning ska utföras enligt punkt A.15 (i tillägg A till denna bilaga) och resultatet ska uppfylla kraven däri.

7.5.5   Genomträngningsprovning

Provning ska utföras enligt punkt A.16 (i tillägg A till denna bilaga) och resultatet ska uppfylla kraven däri.

7.5.6   LBB-funktion (läcka-före-bristning)

För behållarkonstruktioner som inte klarar 45 000 cykler när de provas enligt punkt 7.5.3, ska LBB-funktionsprovning utföras enligt punkt A.6 i tillägg A till denna bilaga och resultatet ska uppfylla kraven däri.

8.   OMLINDADE BEHÅLLARE AV TYP CNG-2

8.1   Allmänt

Under trycksättning har den här behållartypen ett uppträdande i vilket förskjutningen av kompositöverlindningen och metallstommen linjärt överlagras. På grund av olika tillverkningstekniker anges inte någon bestämd metod för konstruktionen i den här bilagan.

Fastställandet av LBB-funktionen (läcka-före-bristning) ska ske enligt lämpliga förfaranden i punkt A.6. (i tillägg A till denna bilaga). Tillåtna felstorlekar ska fastställas enligt punkt 6.15.2.

8.2   Konstruktionskrav

8.2.1   Metallstomme

Metallstommen ska ha ett lägsta faktiskt sprängningstryck på 26 MPa.

8.2.2   Kompositöverlindning

Dragspänningen i fibrerna ska uppfylla kraven i punkt 6.5.

8.2.3   Spänningsanalys

Spänningarna i kompositen och i stommen efter förspänning ska beräknas. De tryck som används för dessa beräkningar ska vara 0 MPa, 2 MPa, 20 MPa, provningstryck och konstruktionens sprängningstryck. För beräkningarna ska användas lämpliga analysmetoder, med tillämpning av tunnskalsteori som tar hänsyn till stommens icke-linjära egenskaper för att beräkna spänningsfördelningen vid halsen, övergångsområdena och den cylindriska delen av stommen.

För konstruktioner som använder automatisk förspänning (auto-frettage) för att uppnå förspänning ska man beräkna gränserna som det automatiska förspänningstrycket ska ligga inom.

För konstruktioner som använder styrd spänningslindning för att uppnå förspänning ska temperaturen vid vilken detta sker, spänningen som behövs i varje lager i kompositen och den förspänning som uppstår i stommen beräknas.

8.3   Tillverkningskrav

8.3.1   Allmänt

Kompositbehållaren ska tillverkas av en stomme överlindad med lindningar av kontinuerliga fibrer. Fiberlindningen ska kontrolleras av en dator eller mekaniskt. Fibrernas spänning ska styras vid lindningen. När lindningen är klar ska de härdplasterna härdas med värme enligt en förbestämd och kontrollerad tid-temperaturkurva.

8.3.2   Stomme

Tillverkningen av en metallstomme ska uppfylla de krav som anges i punkt 7.3 för motsvarande typ av stomme.

8.3.3   Överlindning

Behållarna ska tillverkas i en trådlindningsmaskin. Under lindningen ska viktiga parametrar följas inom givna toleranser och dokumenteras i ett lindningsprotokoll. Dessa parametrar kan vara, men är inte begränsade till

| a) | fibertyp inklusive grovlek, |
| --- | --- |

a)

fibertyp inklusive grovlek,

| b) | impregneringssätt, |
| --- | --- |

b)

impregneringssätt,

| c) | lindningsspänning, |
| --- | --- |

c)

lindningsspänning,

| d) | lindningshastighet, |
| --- | --- |

d)

lindningshastighet,

| e) | antal lindningslager, |
| --- | --- |

e)

antal lindningslager,

| f) | bandbredd, |
| --- | --- |

f)

bandbredd,

| g) | typ av plast och sammansättning, |
| --- | --- |

g)

typ av plast och sammansättning,

| h) | plastens temperatur, |
| --- | --- |

h)

plastens temperatur,

| i) | stommens temperatur. |
| --- | --- |

i)

stommens temperatur.

8.3.3.1   Härdning av härdplaster

Om en härdplast används ska plasten härdas efter trådlindningen. Under härdningen ska härdningscykeln (dvs. tid-temperaturförändringarna) dokumenteras.

Härdningstemperaturen ska kontrolleras och får inte påverka materialegenskaperna för stommen. Den högsta härdningstemperaturen för behållare med aluminiumstommar är 177 °C.

8.3.4   Automatisk förspänning (auto-frettage)

Automatisk förspänning ska, när det används, utföras före den hydrostatiska tryckprovningen. Det automatiska förspänningstrycket ska ligga inom de gränser som anges i punkt 8.2.3 och tillverkaren ska fastställa metoden för att kontrollera att trycket är rätt.

8.4   Krav för produktionsprovning

8.4.1   Icke-förstörande undersökningar

Icke-förstörande undersökningar ska utföras enligt erkänd ISO-standard eller likvärdig standard. Följande provningar ska utföras på varje metallstomme:

| a) | Hårdhetsprovning enligt punkt A.8 (i tillägg A till denna bilaga). |
| --- | --- |

a)

Hårdhetsprovning enligt punkt A.8 (i tillägg A till denna bilaga).

| b) | Ultraljudsundersökning enligt del 1 i bilaga 1B till BS 5045, eller bevisat likvärdig NDT-metod, för säkerställande av att den största felstorleken inte överstiger den största tillåtna felstorleken enligt konstruktionsbeskrivningen. |
| --- | --- |

b)

Ultraljudsundersökning enligt del 1 i bilaga 1B till BS 5045, eller bevisat likvärdig NDT-metod, för säkerställande av att den största felstorleken inte överstiger den största tillåtna felstorleken enligt konstruktionsbeskrivningen.

8.4.2   Hydrostatisk tryckprovning

Varje färdig behållare ska tryckprovas hydrostatiskt enligt punkt A.11 (i tillägg A till denna bilaga). Tillverkaren ska bestämma de lämpliga gränserna för den permanenta volymökningen vid det använda provningstrycket, men i inget fall får den permanenta ökningen överstiga 5 % av den totala volymökningen vid provningstrycket. Alla behållare som överstiger den angivna kasseringsgränsen ska kasseras och antingen förstöras eller användas för partiprovsändamål.

8.5   Partiprovning för behållare

8.5.1   Allmänt

Partiprovning ska utföras på färdiga behållare som är representativa för normal produktion och är kompletta med identifieringsmärken. Två behållare eller en behållare och en stomme, beroende på vad som är lämpligast, ska slumpmässigt väljas ut från varje parti. Om fler behållare provas än vad som föreskrivs i denna bilaga ska alla resultat dokumenteras. Åtminstone nedanstående provningar ska utföras på behållarna.

Om fel hittas i överlindningen före automatisk förspänning eller hydrostatisk tryckprovning, kan överlindningen tas bort helt och ersättas med ny.

| a) | Partimaterialprovning. En behållare eller en stomme, eller ett värmebehandlat kontrollexemplar som är representativt för en färdig behållare, ska bli föremål för följande provningar:






  i) | Mått ska jämföras med konstruktionsbeskrivningen. |
| --- | --- | --- |

a)

Partimaterialprovning. En behållare eller en stomme, eller ett värmebehandlat kontrollexemplar som är representativt för en färdig behållare, ska bli föremål för följande provningar:

i)

Mått ska jämföras med konstruktionsbeskrivningen.

| ii) | En draghållfasthetsprovning enligt punkt A.1 (i tillägg A till denna bilaga) ska genomföras och resultatet ska uppfylla kraven enligt konstruktionsbeskrivningen. |
| --- | --- |

ii)

En draghållfasthetsprovning enligt punkt A.1 (i tillägg A till denna bilaga) ska genomföras och resultatet ska uppfylla kraven enligt konstruktionsbeskrivningen.

| iii) | För stålbehållare ska tre slagprovningar enligt punkt A.2 (i tillägg A till denna bilaga) genomföras och resultatet ska uppfylla kraven enligt konstruktionsbeskrivningen. |
| --- | --- |

iii)

För stålbehållare ska tre slagprovningar enligt punkt A.2 (i tillägg A till denna bilaga) genomföras och resultatet ska uppfylla kraven enligt konstruktionsbeskrivningen.

| iv) | När en skyddsbeläggning är en del av konstruktionen ska beläggningen provas enligt punkt A.9.2 (i tillägg A till denna bilaga) och resultatet ska uppfylla kraven däri. Alla behållare eller stommar som representeras av en partiprovning som inte uppfyller de angivna kraven ska hanteras enligt punkt 6.16. |
| --- | --- |

iv)

När en skyddsbeläggning är en del av konstruktionen ska beläggningen provas enligt punkt A.9.2 (i tillägg A till denna bilaga) och resultatet ska uppfylla kraven däri. Alla behållare eller stommar som representeras av en partiprovning som inte uppfyller de angivna kraven ska hanteras enligt punkt 6.16.

Om beläggningen inte uppfyller kraven i punkt A.9.2 (i tillägg A till denna bilaga) ska partiet kontrolleras till 100 % för att avlägsna behållare med liknande fel. Beläggningen på alla defekta behållare kan tas bort med en metod som inte påverkar kompositlindningen och därefter kan behållarna beläggas på nytt. Partiprovningen för beläggningen ska därefter göras om.

| b) | Partisprängningsprovning. En behållare ska provas enligt kraven i punkt 7.4 b. |
| --- | --- |

b)

Partisprängningsprovning. En behållare ska provas enligt kraven i punkt 7.4 b.

| c) | Periodisk tryckcykelprovning. Enligt kraven i punkt 7.4 c. |
| --- | --- |

c)

Periodisk tryckcykelprovning. Enligt kraven i punkt 7.4 c.

8.6   Konstruktionsprovning för behållare

8.6.1   Allmänt

Provning ska utföras på behållare som är representativa för normal produktion och kompletta med identifieringsmärken. Urval, intygande och dokumentering av resultaten ska överensstämma med punkt 6.13.

8.6.2   Hydrostatisk trycksprängningsprovning

| a) | En stomme ska genomgå en hydrostatisk sprängning enligt punkt A.12 (i tillägg A till denna bilaga). Sprängningstrycket ska överstiga det lägsta sprängningstrycket enligt konstruktionsbeskrivningen för stommen. |
| --- | --- |

a)

En stomme ska genomgå en hydrostatisk sprängning enligt punkt A.12 (i tillägg A till denna bilaga). Sprängningstrycket ska överstiga det lägsta sprängningstrycket enligt konstruktionsbeskrivningen för stommen.

| b) | Tre behållare ska genomgå en hydrostatisk sprängning enligt punkt A.12 (i tillägg A till denna bilaga). Behållarnas sprängningstryck ska överstiga det angivna lägsta sprängningstryck som fastställts genom spänningsanalys för konstruktionen enligt tabell 6.3, och får inte i något fall vara lägre än värde som nödvändigt för att kravet på spänningsförhållande i punkt 6.5 ska uppfyllas. |
| --- | --- |

b)

Tre behållare ska genomgå en hydrostatisk sprängning enligt punkt A.12 (i tillägg A till denna bilaga). Behållarnas sprängningstryck ska överstiga det angivna lägsta sprängningstryck som fastställts genom spänningsanalys för konstruktionen enligt tabell 6.3, och får inte i något fall vara lägre än värde som nödvändigt för att kravet på spänningsförhållande i punkt 6.5 ska uppfyllas.

8.6.3   Tryckcykelprovning vid omgivningstemperatur

Två färdiga behållare ska tryckcykelprovas vid omgivningstemperatur enligt punkt A.13 (i tillägg A till denna bilaga) tills de går sönder, eller med minst 45 000 cykler. Behållarna får inte gå sönder innan de uppnått 1 000 cykler gånger den angivna livslängden i år. Behållare som klarar mer än 1 000 cykler gånger den angivna livslängden i år ska gå sönder genom läckage och inte genom bristning. Behållare som klarar 45 000 cykler ska förstöras antingen genom att tryckcykelprovningen fortsätter tills fel uppstår eller genom hydrostatisk trycksprängning. Behållare som klarar minst 45 000 cykler får gå sönder genom bristning. Antalet cykler innan fel uppstår och det ställe där felet uppstår ska dokumenteras.

8.6.4   Provning i syrahaltig miljö

En behållare ska provas enligt punkt A.14 (i tillägg A till denna bilaga) och uppfylla kraven däri. En kompletterande omgivningsprovning finns i det informativa tillägget H till denna bilaga.

8.6.5   Provning i öppen eld

Färdiga behållare ska provas enligt punkt A.15 (i tillägg A till denna bilaga) och uppfylla kraven däri.

8.6.6   Genomträngningsprovning

En färdig behållare ska provas enligt punkt A.16 (i tillägg A till denna bilaga) och uppfylla kraven däri.

8.6.7   Spricktoleransprovning

En färdig behållare ska provas enligt punkt A.17 (i tillägg A till denna bilaga) och uppfylla kraven däri.

8.6.8   Högtemperaturkrypprovning

I konstruktioner där plastens glasomvandlingstemperatur inte överstiger den högsta temperaturen för konstruktionsmaterialet med åtminstone 20 °C ska en behållare provas enligt punkt A.18 (i tillägg A till denna bilaga) och uppfylla kraven däri.

8.6.9   Påskyndad spänningsbrottsprovning

En färdig behållare ska provas enligt punkt A.19 (i tillägg A till denna bilaga) och uppfylla kraven däri.

8.6.10   LBB-funktion

För behållarkonstruktioner som inte klarar 45 000 cykler när de provas enligt punkt 8.6.3, ska LBB-funktionsprovningar utföras enligt punkt A.6 i tillägg A till denna bilaga och resultatet ska uppfylla kraven däri.

8.6.11   Tryckcykelprovning vid extrem temperatur

En färdig behållare ska provas enligt punkt A.7 (i tillägg A till denna bilaga) och uppfylla kraven däri.

9.   HELT INLINDADE BEHÅLLARE AV TYP CNG-3

9.1   Allmänt

Under trycksättning har den här behållartypen ett uppträdande i vilket förskjutningen av kompositöverlindningen och metallstommen överlagras. På grund av olika tillverkningstekniker anges inte någon bestämd metod för konstruktionen i den här bilagan; fastställandet av LBB-funktionen (läcka-före-bristning) ska ske enligt lämpliga förfaranden i punkt A.6 (i tillägg A till denna bilaga). Tillåtna felstorlekar ska fastställas enligt punkt 6.15.2.

9.2   Konstruktionskrav

9.2.1   Metallstomme

Kompressionsspänningen i stommen vid nolltryck och 15 °C ska inte få stommen att buckla eller skrynkla sig.

9.2.2   Kompositöverlindning

Dragspänningen i fibrerna ska uppfylla kraven enligt punkt 6.5.

9.2.3   Spänningsanalys

Spänningarna i tangentiell och longitudinell riktning i kompositen och stommen efter trycksättning ska beräknas. De tryck som ska användas för dessa beräkningar är nolltryck, arbetstryck, 10 % av arbetstrycket, provningstryck och konstruktionens sprängningstryck. De gränser inom vilka det automatiska förspänningstrycket ska hamna ska beräknas. För beräkningarna ska användas lämpliga analysmetoder, med tillämpning av tunnskalsteori som tar hänsyn till stommens icke-linjära egenskaper för att beräkna spänningsfördelningen vid halsen, övergångsområdena och den cylindriska delen av stommen.

9.3   Tillverkningskrav

Tillverkningskraven ska vara i enlighet med punkt 8.3, förutom att överlindningen även ska innehålla spirallindade fibrer.

9.4   Krav för produktionsprovning

Kraven för produktionsprovning ska följa kraven i punkt 8.4.

9.5   Partiprovning för behållare

Partiprovningarna ska utföras enligt kraven i punkt 8.5.

9.6   Konstruktionsprovning för behållare

Konstruktionsprovningarna för behållare ska utföras enligt kraven i punkt 8.6 och punkt 9.6.1, förutom att sprängningen av stommen i punkt 8.6 inte krävs.

9.6.1   Fallprovning

En eller flera färdiga behållare ska fallprovas enligt punkt A.30. (i tillägg A till denna bilaga).

10.   HELKOMPOSITBEHÅLLARE AV TYP CNG-4

10.1   Allmänt

I den här bilagan föreskrivs inte någon bestämd metod för konstruktion av behållare med polymerstommar, på grund av den stora mängden möjliga behållarkonstruktioner.

10.2   Konstruktionskrav

Konstruktionsberäkningar ska utföras för att styrka konstruktionens lämplighet. Dragspänningarna i fibrerna ska uppfylla kraven i punkt 6.5.

Koniska och raka gängor enligt punkt 6.10.2 eller 6.10.3 ska användas på metallanslutningsklackarna.

Metallanslutningsklackar med gängade öppningar ska klara ett vridmoment på 500 Nm utan att skada fastsättningen mot den icke-metalliska stommen. Metallanslutningsklackarna som är fästa på den icke-metalliska stommen ska vara av ett material som är förenligt med de driftsförhållanden som anges i punkt 4 i denna bilaga.

10.3   Spänningsanalys

Spänningarna i tangentiell och longitudinell riktning i kompositen och stommen ska beräknas. De tryck som ska användas för dessa beräkningar är nolltryck, arbetstryck, provningstryck och konstruktionens sprängningstryck. Vid beräkningarna ska lämpliga analysmetoder användas för att bestämma spänningsfördelningen över hela behållaren.

10.4   Tillverkningskrav

Tillverkningskraven ska vara enligt punkt 8.3, med undantag av att härdningstemperaturen för härdplaster ska vara minst 10 °C lägre än mjukningstemperaturen för plaststommen.

10.5   Krav för produktionsprovning

10.5.1   Hydrostatisk tryckprovning

Varje färdig behållare ska tryckprovas hydrostatiskt enligt punkt A.11 (i tillägg A till denna bilaga). Tillverkaren ska ange den lämpliga gränsen för elastisk utvidgning vid det provningstryck som används, men i inget fall får den elastiska utvidgningen för någon behållare överstiga partiets medelvärde med mer än 10 %. Alla behållare som i klarar den angivna kasseringsgränsen ska kasseras och antingen förstöras eller användas för partiprovsändamål.

10.5.2   Läckageprovning

Varje färdig behållare ska läckageprovas enligt punkt A.10 (i tillägg A till denna bilaga) och uppfylla kraven däri.

10.6   Partiprovning för behållare

10.6.1   Allmänt

Partiprovning ska utföras på färdiga behållare som är representativa för normal produktion och är kompletta med identifieringsmärken. En behållare ska slumpmässigt väljas ut från varje parti. Om fler behållare provas än vad som krävs enligt denna bilaga ska alla resultat dokumenteras. Åtminstone följande provningar ska utföras på behållarna:

| a) | Partimaterialprovning.
  En behållare, en stomme eller ett kontrollexemplar av en stomme som är representativt för de färdiga behållarna ska bli föremål för följande provningar:






  i) | Mått ska jämföras med konstruktionsbeskrivningen. |
| --- | --- | --- |

a)

Partimaterialprovning.

En behållare, en stomme eller ett kontrollexemplar av en stomme som är representativt för de färdiga behållarna ska bli föremål för följande provningar:

i)

Mått ska jämföras med konstruktionsbeskrivningen.

| ii) | En draghållfasthetsprovning för plaststommen enligt punkt A.22. (i tillägg A till denna bilaga) ska genomföras och resultatet ska uppfylla kraven enligt konstruktionsbeskrivningen. |
| --- | --- |

ii)

En draghållfasthetsprovning för plaststommen enligt punkt A.22. (i tillägg A till denna bilaga) ska genomföras och resultatet ska uppfylla kraven enligt konstruktionsbeskrivningen.

| iii) | Smälttemperaturen för plaststommen ska provas enligt punkt A.23 (i tillägg A till denna bilaga) och resultatet ska uppfylla kraven enligt konstruktionsbeskrivningen. |
| --- | --- |

iii)

Smälttemperaturen för plaststommen ska provas enligt punkt A.23 (i tillägg A till denna bilaga) och resultatet ska uppfylla kraven enligt konstruktionsbeskrivningen.

| iv) | När en skyddsbeläggning är en del av konstruktionen ska beläggningen provas enligt punkt A.9.2 (i tillägg A till denna bilaga). Om beläggningen inte uppfyller kraven i punkt A.9.2 (i tillägg A till denna bilaga) ska partiet kontrolleras till 100 % för att avlägsna behållare med liknande fel. Beläggningen på alla defekta behållare kan tas bort med en metod som inte påverkar kompositlindningen och därefter kan behållarna beläggas på nytt. Partiprovningen för beläggningen ska därefter göras om. |
| --- | --- |

iv)

När en skyddsbeläggning är en del av konstruktionen ska beläggningen provas enligt punkt A.9.2 (i tillägg A till denna bilaga). Om beläggningen inte uppfyller kraven i punkt A.9.2 (i tillägg A till denna bilaga) ska partiet kontrolleras till 100 % för att avlägsna behållare med liknande fel. Beläggningen på alla defekta behållare kan tas bort med en metod som inte påverkar kompositlindningen och därefter kan behållarna beläggas på nytt. Partiprovningen för beläggningen ska därefter göras om.

| b) | Partisprängningsprovning.
  En behållare ska provas enligt kraven i punkt 7.4 b. |
| --- | --- |

b)

Partisprängningsprovning.

En behållare ska provas enligt kraven i punkt 7.4 b.

| c) | Periodisk tryckcykelprovning.
  På en behållare ska anslutningsklacken vridprovas till 500 Nm enligt provningsmetoden i punkt A.25 (i tillägg A till denna bilaga). Behållaren ska sedan tryckcykelprovas enligt de förfaranden som anges i punkt 7.4 c.
  Efter den föreskrivna tryckcykelprovningen ska behållaren läckageprovas enligt den metod som beskrivs i punkt A.10 (i tillägg A till denna bilaga) och uppfylla kraven däri. |
| --- | --- |

c)

Periodisk tryckcykelprovning.

På en behållare ska anslutningsklacken vridprovas till 500 Nm enligt provningsmetoden i punkt A.25 (i tillägg A till denna bilaga). Behållaren ska sedan tryckcykelprovas enligt de förfaranden som anges i punkt 7.4 c.

Efter den föreskrivna tryckcykelprovningen ska behållaren läckageprovas enligt den metod som beskrivs i punkt A.10 (i tillägg A till denna bilaga) och uppfylla kraven däri.

10.7   Konstruktionsprovning för behållare

10.7.1   Allmänt

Konstruktionsprovning för behållare ska ske enligt kraven i punkterna 8.6, 10.7.2, 10.7.3 och 10.7.4 i denna bilaga, med undantag för LBB-funktionen i punkt 8.6.10, som inte krävs.

10.7.2   Vridprovning för anslutningsklacken

En behållare ska provas enligt punkt A.25 (i tillägg A till denna bilaga).

10.7.3   Permeabilitetsprovning

En behållare ska provas för permeabilitet enligt punkt A.21 (i tillägg A till denna bilaga) och uppfylla kraven däri.

10.7.4   Naturgascykelprovning

En färdig behållare ska provas enligt punkt A.27 (i tillägg A till denna bilaga) och uppfylla kraven däri.

11.   MÄRKNING

11.1   Bestämmelser för märkning

Tillverkaren ska förse varje behållare med tydlig och outplånlig märkning som är minst 6 mm hög. Märkningen ska göras antingen med etiketter infogade i plastbeläggningen, självhäftande etiketter, instansning i tjockänden med stans som ger liten påverkan (low stress stamp) för konstruktionstyperna CNG-1 och CNG-2 eller en kombination av några av dessa metoder. Självhäftande etiketter och deras fastsättning ska överensstämma med ISO 7225 eller en likvärdig standard. Det är tillåtet att använda flera etiketter och dessa ska då placeras så att de inte skyms av monteringsfästen. Varje behållare som överensstämmer med denna bilaga ska märkas på följande sätt:

| a) | Obligatoriska uppgifter






  i) | ”ENDAST KOMPRIMERAD NATURGAS”. |
| --- | --- | --- |

a)

Obligatoriska uppgifter

i)

”ENDAST KOMPRIMERAD NATURGAS”.

| ii) | ”FÅR EJ ANVÄNDAS EFTER XX/XXXX”, där ”XX/XXX” visar utgångsmånad och utgångsår (2). |
| --- | --- |

ii)

”FÅR EJ ANVÄNDAS EFTER XX/XXXX”, där ”XX/XXX” visar utgångsmånad och utgångsår (2).

| iii) | Uppgifter om tillverkaren. |
| --- | --- |

iii)

Uppgifter om tillverkaren.

| iv) | Behållaridentifiering (tillämpligt delnummer och ett serienummer som är unikt för varje behållare). |
| --- | --- |

iv)

Behållaridentifiering (tillämpligt delnummer och ett serienummer som är unikt för varje behållare).

| v) | Arbetstryck vid viss temperatur. |
| --- | --- |

v)

Arbetstryck vid viss temperatur.

| vi) | Nummer på Unece-föreskrifter, samt behållartyp och typgodkännandeintygets nummer. |
| --- | --- |

vi)

Nummer på Unece-föreskrifter, samt behållartyp och typgodkännandeintygets nummer.

| vii) | De övertrycksanordningar och/eller övertrycksventiler som är godkända för användning med behållaren, eller metoderna för att få information om godkända brandskyddssystem. |
| --- | --- |

vii)

De övertrycksanordningar och/eller övertrycksventiler som är godkända för användning med behållaren, eller metoderna för att få information om godkända brandskyddssystem.

| viii) | När etiketter används ska alla behållare ha unika identifieringsnummer stämplade på en synlig metallyta, för att möjliggöra spårning om etiketten skulle förstöras. |
| --- | --- |

viii)

När etiketter används ska alla behållare ha unika identifieringsnummer stämplade på en synlig metallyta, för att möjliggöra spårning om etiketten skulle förstöras.

| b) | Icke obligatoriska uppgifter: | På en eller flera separata etiketter kan följande icke obligatoriska uppgifter ges:






  i) | Gastemperaturområdet, t.ex. från – 40 °C till + 65 °C. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Icke obligatoriska uppgifter:

På en eller flera separata etiketter kan följande icke obligatoriska uppgifter ges:

i)

Gastemperaturområdet, t.ex. från – 40 °C till + 65 °C.

| ii) | Behållarens nominella volym med två siffrors noggrannhet, till exempel 120 liter. |
| --- | --- |

ii)

Behållarens nominella volym med två siffrors noggrannhet, till exempel 120 liter.

| iii) | Datum för ursprunglig provningstryckning (månad och år). |
| --- | --- |

iii)

Datum för ursprunglig provningstryckning (månad och år).

| | Märkningarna ska anges i den listade ordningen, men den specifika placeringen kan variera beroende på det tillgängliga utrymmet. Följande är ett godkänt exempel på obligatoriska uppgifter:





  ENDAST KOMPRIMERAD NATURGAS
  FÅR EJ ANVÄNDAS EFTER .../....
  Tillverkare/delnummer/serienummer
  20 MPa/15 °C
  ECE R 110 CNG-2 (typgodkännandeintygets nummer)
  ”Använd endast övertrycksanordningar som godkänts av tillverkaren” |
| --- | --- |

Märkningarna ska anges i den listade ordningen, men den specifika placeringen kan variera beroende på det tillgängliga utrymmet. Följande är ett godkänt exempel på obligatoriska uppgifter:

ENDAST KOMPRIMERAD NATURGAS

FÅR EJ ANVÄNDAS EFTER .../....

Tillverkare/delnummer/serienummer

20 MPa/15 °C

ECE R 110 CNG-2 (typgodkännandeintygets nummer)

”Använd endast övertrycksanordningar som godkänts av tillverkaren”

12.   FÖRBEREDELSE FÖR LEVERANS

Före leverans från tillverkaren ska varje behållare rengöras och torkas invändigt. Behållare som inte genast tillsluts genom montering av en ventil, och säkerhetsanordningar om så är tillämpligt, ska förses med pluggar, som förhindrar att fukt tränger in och som skyddar gängorna, i alla öppningar. Rostskyddsmedel (till exempel oljebaserat) ska sprutas i alla stålbehållare och stålstommar innan de levereras.

Tillverkarens användningsintyg och alla uppgifter som krävs för korrekt hantering, användning och kontroll under drift av behållaren ska tillhandahållas köparen. Intyget ska innehålla de uppgifter som anges i tillägg D till denna bilaga.

---

(1)  Behövs inte om förfarandet med behållarsprickprovning enligt punkt A.7 i tillägg A till den här bilagan används.

(2)  Utgångsdatumet får inte vara senare än den angivna livslängden. Utgångsdatum kan anbringas på behållaren när den levereras, förutsatt att behållarna har förvarats på ett torrt ställe utan inre tryck.

Tillägg A

PROVNINGSMETODER

A.1   DRAGHÅLLFASTHETSPROVNING FÖR STÅL OCH ALUMINIUM

En draghållfasthetsprovning ska utföras på material taget från den cylindriska delen av den färdiga behållaren, med användning av ett rektangulärt provstycke format enligt den metod som beskrivs i ISO 9809 för stål och ISO 7866 för aluminium. För behållare med svetsade stommar av rostfritt stål ska draghållfasthetsprovningar även utföras på material taget från svetsfogarna i enlighet med den metod som beskrivs i punkt 8.4 i EN 13322-2. De båda sidorna på provstyckena som representerar behållarens inre och yttre yta ska inte bearbetas. Draghållfasthetsprovningen ska utföras enligt ISO 6892.

Anmärkning: Observera mätmetoden för töjning som beskrivs i ISO 6892, särskilt i de fall då provstycket för draghållfasthetsprovningen är avsmalnande, vilket orsakar en brottpunkt som inte ligger i mätlängdens mitt.

A.2   SLAGPROVNING FÖR STÅLBEHÅLLARE OCH STÅLSTOMMAR

Slagprovningen ska utföras på material taget från den cylindriska delen av den färdiga behållaren i form av tre provstycken enligt ISO 148. Provstyckena för slagprovningen ska tas från behållarväggen i den riktning som anges i tabell 6.2 i bilaga 3A. För behållare med svetsade stommar av rostfritt stål ska slagprovningar även utföras på material taget från svetsfogarna i enlighet med den metod som beskrivs i punkt 8.6 i EN 13322-2. Jacket ska vara vinkelrätt mot behållarväggens yta. För längsgående provningar ska provstycket maskinbearbetas överallt (på sex sidor); om väggtjockleken inte tillåter en slutlig provstyckesbredd på 10 mm ska bredden vara så nära den nominella väggtjockleken som det är praktiskt möjligt. Provstyckena som tas i tvärgående riktning ska bara maskinbearbetas på fyra sidor; behållarväggens inre och yttre yta ska inte bearbetas.

A.3   SPÄNNINGSSPRICKPROVNING FÖR STÅL I SULFIDHALTIG MILJÖ

Om inte annat nämns ska Nace-standarddragprovning enligt metod A (Method A-Nace Standard Tensile Test), som beskrivs i Nace-standard TM0177-96, användas. Provningarna ska utföras på minst tre sträckbara provbitar med en diameter på 3,81 mm (0,150 tum) som maskinbearbetats fram från väggen på en färdig behållare eller stomme. Provbitarna ska sättas under konstant dragbelastning som motsvarar 60 % av stålets angivna minsta sträckgräns, nedsänkta i en lösning av destillerat vatten buffrat med 0,5 massprocent natriumacetattrihydrat och justerat till ett initialt pH-värde på 4,0 med hjälp av ättiksyra.

Lösningen ska fortlöpande mättas vid rumstemperatur och normalt tryck med vätesulfid vid 0,414 kPa (0,06 psia) (kvävebalanserat). Provbitarna får inte brista under en provningstid på 144 timmar.

A.4   KORROSIONSPROVNING FÖR ALUMINIUM

Korrosionsprovning för aluminiumlegeringar ska utföras enligt bilaga A till ISO/DIS 7866 och resultatet ska uppfylla kraven däri.

A.5   PROVNING FÖR BELASTNINGSSPRICKOR VID KONTINUERLIG BELASTNING FÖR ALUMINIUM

Motståndskraften mot belastningssprickor vid kontinuerlig belastning ska provas enligt bilaga D till ISO/DIS 7866 och resultatet ska uppfylla kraven däri.

A.6   PROVNING AV LBB-FUNKTION (LÄCKA-FÖRE-BRISTNING)

Tre färdiga behållare ska tryckcykelprovas mellan högst 2 MPa och lägst 30 MPa med en hastighet som inte överskrider 10 cykler/minut.

Alla behållare ska gå sönder på grund av läckage.

A.7   TRYCKCYKELPROVNING VID EXTREMA TEMPERATURER

Färdiga behållare, med kompositlindningen fri från alla skyddsbeläggningar, ska tryckcykelprovas utan att visa tecken på bristning, läckage eller fibrer som repar upp sig, enligt följande:

| a) | Anpassning under 48 timmar vid nolltryck, 65 °C eller högre och 95 % relativ fuktighet eller högre. Syftet med detta krav ska anses uppfyllt om man besprutar med en fin vattenstråle eller vattendimma i en kammare med temperaturen 65 °C. |
| --- | --- |

a)

Anpassning under 48 timmar vid nolltryck, 65 °C eller högre och 95 % relativ fuktighet eller högre. Syftet med detta krav ska anses uppfyllt om man besprutar med en fin vattenstråle eller vattendimma i en kammare med temperaturen 65 °C.

| b) | Hydrostatisk trycksättning under 500 cykler gånger den angivna livslängden i år mellan högst 2 MPa och lägst 26 MPa vid minst 65 °C och 95 % fuktighet. |
| --- | --- |

b)

Hydrostatisk trycksättning under 500 cykler gånger den angivna livslängden i år mellan högst 2 MPa och lägst 26 MPa vid minst 65 °C och 95 % fuktighet.

| c) | Stabilisering vid nolltryck och omgivningstemperatur. |
| --- | --- |

c)

Stabilisering vid nolltryck och omgivningstemperatur.

| d) | Därefter trycksättning mellan högst 2 MPa och lägst 20 MPa under 500 cykler gånger den angivna livslängden i år vid – 40 °C eller lägre. |
| --- | --- |

d)

Därefter trycksättning mellan högst 2 MPa och lägst 20 MPa under 500 cykler gånger den angivna livslängden i år vid – 40 °C eller lägre.

Tryckcyklingshastigheten i b får inte överskrida 10 cykler/minut. Tryckcyklingshastigheten i d får inte överskrida tre cykler/minut, såvida inte en tryckgivare monterats i själva behållaren. Lämpliga registreringsinstrument ska användas för att garantera att minimitemperaturen hos vätskan bibehålls under lågtemperaturcyklingen.

Efter tryckcykelprovningen vid extrema temperaturer ska behållarna trycksättas hydrostatiskt tills de går sönder enligt kraven för den hydrostatiska sprängningsprovningen, och uppnå ett minsta sprängningstryck på 85 % av konstruktionens lägsta sprängningstryck. Behållare av konstruktionstyp CNG-4 ska innan den hydrostatiska sprängningsprovningen först läckageprovas enligt punkt A.10.

A.8   BRINELL-HÅRDHETSPROVNING

Hårdhetsprovning ska utföras på den parallella väggen vid mitten och vid en välvd ände på varje behållare eller stomme i enlighet med ISO 6506. Provningen ska utföras efter den sista värmebehandlingen och de hårdhetsvärden som då fastställs ska ligga inom det område som anges för konstruktionen.

A.9   PROVNING AV BELÄGGNINGAR (OBLIGATORISKT OM PUNKT 6.12 c I BILAGA 3A ANVÄNDS)

A.9.1   Prestandaprovning av beläggningar

Beläggningarna ska bedömas med hjälp av följande provningsmetoder, eller med likvärdiga nationella standarder:

| a) | Vidhäftningsprovning enligt ISO 4624 med metod A eller B, utifrån vad som är tillämpligt. Beläggningen ska uppvisa vidhäftningsklass 4A eller 4B, utifrån vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

a)

Vidhäftningsprovning enligt ISO 4624 med metod A eller B, utifrån vad som är tillämpligt. Beläggningen ska uppvisa vidhäftningsklass 4A eller 4B, utifrån vad som är tillämpligt.

| b) | Böjbarhetsprovning enligt ASTM D522 Mandrel Bend Test of Attached Organic Coatings (bockningsprovning för pålagda organiska beläggningar) med användning av provningsmetod B med en 12,7 mm (0,5 tum) tapp med den angivna tjockleken vid – 20 °C. Provbitar för böjbarhetsprovningen ska förbehandlas enligt standarden ASTM D522. Inga synliga sprickor får finnas. |
| --- | --- |

b)

Böjbarhetsprovning enligt ASTM D522 Mandrel Bend Test of Attached Organic Coatings (bockningsprovning för pålagda organiska beläggningar) med användning av provningsmetod B med en 12,7 mm (0,5 tum) tapp med den angivna tjockleken vid – 20 °C. Provbitar för böjbarhetsprovningen ska förbehandlas enligt standarden ASTM D522. Inga synliga sprickor får finnas.

| c) | Slagtålighetsprovning enligt ASTM D2794 Test Method for Resistance of Organic Coatings to the Effects of Rapid Deformation (Impact) (provningsmetod för organiska beläggningars motståndskraft mot snabb deformation [slag]). Beläggningen ska vid rumstemperatur klara en slagprovning på 18 J (160 in-lbs). |
| --- | --- |

c)

Slagtålighetsprovning enligt ASTM D2794 Test Method for Resistance of Organic Coatings to the Effects of Rapid Deformation (Impact) (provningsmetod för organiska beläggningars motståndskraft mot snabb deformation [slag]). Beläggningen ska vid rumstemperatur klara en slagprovning på 18 J (160 in-lbs).

| d) | Kemisk motståndskraft under provning i huvudsak enligt ASTM D1308 Effect of Household Chemicals on Clear and Pigmented Organic Finishes (påverkan av hushållskemikalier på ofärgade och färgade organiska ytor). Provningarna ska utföras genom provning på öppen yta (Open Spot Test Method) och med 100 timmar exponering för en lösning med 30 % svavelsyra (batterisyra med densiteten 1,219) och 24 timmar exponering för en polyalkalenglykol (till exempel bromsvätska). Beläggningen får inte visa några tecken på att lyfta sig, bilda blåsor eller mjukna. Vidhäftningsförmågan ska motsvara kraven för klass 3 när den provas enligt ASTM D3359. |
| --- | --- |

d)

Kemisk motståndskraft under provning i huvudsak enligt ASTM D1308 Effect of Household Chemicals on Clear and Pigmented Organic Finishes (påverkan av hushållskemikalier på ofärgade och färgade organiska ytor). Provningarna ska utföras genom provning på öppen yta (Open Spot Test Method) och med 100 timmar exponering för en lösning med 30 % svavelsyra (batterisyra med densiteten 1,219) och 24 timmar exponering för en polyalkalenglykol (till exempel bromsvätska). Beläggningen får inte visa några tecken på att lyfta sig, bilda blåsor eller mjukna. Vidhäftningsförmågan ska motsvara kraven för klass 3 när den provas enligt ASTM D3359.

| e) | Minst 1 000 timmar exponering enligt ASTM G53 Practice for Operating Light- and Water-Exposure Apparatus (Fluorescent W-Condensation Type) for Exposure of Non-metallic Materials (standardförfarande för användning av exponeringsapparat för ljus och vatten [av fluorescerande W-förtätande typ] för exponering av icke-metalliska material). Det får inte finnas några tecken på blåsbildning och vidhäftningen ska motsvara kraven för klass 3 när den provas enligt ISO 4624. Den största tillåtna glansförlusten är 20 %. |
| --- | --- |

e)

Minst 1 000 timmar exponering enligt ASTM G53 Practice for Operating Light- and Water-Exposure Apparatus (Fluorescent W-Condensation Type) for Exposure of Non-metallic Materials (standardförfarande för användning av exponeringsapparat för ljus och vatten [av fluorescerande W-förtätande typ] för exponering av icke-metalliska material). Det får inte finnas några tecken på blåsbildning och vidhäftningen ska motsvara kraven för klass 3 när den provas enligt ISO 4624. Den största tillåtna glansförlusten är 20 %.

| f) | Minst 500 timmar exponering enligt ASTM B117 Test Method of Salt Spray (Fog) Testing (provningsmetod med saltspray [dimma]). Nedskärningen får inte överskrida 3 mm vid ritsmärket, det får inte finnas några tecken på blåsbildning och vidhäftningen ska motsvara kraven för klass 3 när den provas enligt ASTM D3359. |
| --- | --- |

f)

Minst 500 timmar exponering enligt ASTM B117 Test Method of Salt Spray (Fog) Testing (provningsmetod med saltspray [dimma]). Nedskärningen får inte överskrida 3 mm vid ritsmärket, det får inte finnas några tecken på blåsbildning och vidhäftningen ska motsvara kraven för klass 3 när den provas enligt ASTM D3359.

| g) | Motståndskraft mot flisbildning vid rumstemperatur enligt ASTM D3170 Chipping Resistance of Coatings (beläggningars motståndskraft mot flisbildning). Beläggningen ska klassas som 7A eller bättre och underlaget får på inget sätt exponeras. |
| --- | --- |

g)

Motståndskraft mot flisbildning vid rumstemperatur enligt ASTM D3170 Chipping Resistance of Coatings (beläggningars motståndskraft mot flisbildning). Beläggningen ska klassas som 7A eller bättre och underlaget får på inget sätt exponeras.

A.9.2   Beläggningspartiprovning

| a) | Beläggningens tjocklek
  Beläggningens tjocklek ska uppfylla konstruktionskraven när den provas enligt ISO 2808. |
| --- | --- |

a)

Beläggningens tjocklek

Beläggningens tjocklek ska uppfylla konstruktionskraven när den provas enligt ISO 2808.

| b) | Beläggningens vidhäftning
  Beläggningens vidhäftningsförmåga ska mätas enligt ISO 4624 och ska som lägst uppnå klass 4 när den mäts med antingen metod A eller B, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

b)

Beläggningens vidhäftning

Beläggningens vidhäftningsförmåga ska mätas enligt ISO 4624 och ska som lägst uppnå klass 4 när den mäts med antingen metod A eller B, beroende på vad som är tillämpligt.

A.10   LÄCKAGEPROVNING

Konstruktioner av typ CNG-4 ska läckageprovas med användning av följande förfarande (eller ett godtagbart alternativ):

| a) | Behållarna ska vara helt torra och trycksatta till arbetstryck med torr luft eller kvävgas och innehålla en spårbar gas som helium. |
| --- | --- |

a)

Behållarna ska vara helt torra och trycksatta till arbetstryck med torr luft eller kvävgas och innehålla en spårbar gas som helium.

| b) | Allt läckage, oavsett var det uppmäts, som överskrider 0,004 cm3/tim ska vara orsak till kassering. |
| --- | --- |

b)

Allt läckage, oavsett var det uppmäts, som överskrider 0,004 cm3/tim ska vara orsak till kassering.

A.11   HYDROSTATISK PROVNING

Ett av följande båda alternativ ska användas:

Alternativ 1:   Vattenmantelprovning

| a) | Behållaren ska provas hydrostatiskt till minst 1,5 gånger arbetstrycket. Provningstrycket får inte i något fall överstiga det automatiska förspänningstrycket. |
| --- | --- |

a)

Behållaren ska provas hydrostatiskt till minst 1,5 gånger arbetstrycket. Provningstrycket får inte i något fall överstiga det automatiska förspänningstrycket.

| b) | Trycket ska behållas tillräckligt länge (minst 30 sekunder) för att man ska få en fullständig utvidgning. Inre tryck som anbringas efter automatisk förspänning (auto-frettage) och före den hydrostatiska provningen får inte överstiga 90 % av det hydrostatiska provningstrycket. Om provningstrycket inte kan bibehållas på grund av fel på provapparaten, är det tillåtet att upprepa provningen med en tryckökning på 700 kPa. Högst två sådana upprepningar är tillåtna. |
| --- | --- |

b)

Trycket ska behållas tillräckligt länge (minst 30 sekunder) för att man ska få en fullständig utvidgning. Inre tryck som anbringas efter automatisk förspänning (auto-frettage) och före den hydrostatiska provningen får inte överstiga 90 % av det hydrostatiska provningstrycket. Om provningstrycket inte kan bibehållas på grund av fel på provapparaten, är det tillåtet att upprepa provningen med en tryckökning på 700 kPa. Högst två sådana upprepningar är tillåtna.

| c) | Tillverkaren ska ange de lämpliga gränserna för den permanenta volymökningen vid det använda provningstrycket, men i inget fall får den permanenta ökningen överstiga 5 % av den totala volymökningen under provningstrycket. För konstruktioner av typ CNG-4 ska den elastiska utvidgningen fastställas av tillverkaren. Alla behållare som i klarar den angivna kasseringsgränsen ska kasseras och antingen förstöras eller användas för partiprovsändamål. |
| --- | --- |

c)

Tillverkaren ska ange de lämpliga gränserna för den permanenta volymökningen vid det använda provningstrycket, men i inget fall får den permanenta ökningen överstiga 5 % av den totala volymökningen under provningstrycket. För konstruktioner av typ CNG-4 ska den elastiska utvidgningen fastställas av tillverkaren. Alla behållare som i klarar den angivna kasseringsgränsen ska kasseras och antingen förstöras eller användas för partiprovsändamål.

Alternativ 2:   Trycksäkerhetsprovning

Det hydrostatiska trycket i behållaren ska ökas gradvis och regelbundet tills provningstrycket, som ska vara minst 1,5 gånger arbetstrycket, har uppnåtts. Provningstrycket för behållaren ska hållas tillräckligt länge (minst 30 sekunder) för att man ska kunna säkerställa att det inte finns någon tendens till tryckminskning och att tätheten är garanterad.

A.12   HYDROSTATISK TRYCKSPRÄNGNINGSPROVNING

| a) | Hastigheten på tryckökningen får inte överskrida 1,4 MPa/s (200 psi/sekund) vid tryck som är högre än 80 % av konstruktionens sprängningstryck. Om hastigheten på tryckökningen vid tryck som är högre än 80 % av konstruktionens sprängningstryck överskrider 350 kPa/sekund (50 psi/sekund), ska antingen behållaren vara inkopplad mellan tryckkällan och tryckmätningsanordningen eller så ska ett uppehåll på 5 sekunder göras vid konstruktionens lägsta sprängningstryck. |
| --- | --- |

a)

Hastigheten på tryckökningen får inte överskrida 1,4 MPa/s (200 psi/sekund) vid tryck som är högre än 80 % av konstruktionens sprängningstryck. Om hastigheten på tryckökningen vid tryck som är högre än 80 % av konstruktionens sprängningstryck överskrider 350 kPa/sekund (50 psi/sekund), ska antingen behållaren vara inkopplad mellan tryckkällan och tryckmätningsanordningen eller så ska ett uppehåll på 5 sekunder göras vid konstruktionens lägsta sprängningstryck.

| b) | Det lägsta tillåtna (beräknade) sprängningstrycket ska vara minst 45 MPa, och inte i något fall lägre än det tryck som behövs för att uppfylla kravet på spänningsförhållande. Det faktiska sprängningstrycket ska dokumenteras. Bristning kan uppstå antingen i den cylindriska eller i den halvsfäriska delen av behållaren. |
| --- | --- |

b)

Det lägsta tillåtna (beräknade) sprängningstrycket ska vara minst 45 MPa, och inte i något fall lägre än det tryck som behövs för att uppfylla kravet på spänningsförhållande. Det faktiska sprängningstrycket ska dokumenteras. Bristning kan uppstå antingen i den cylindriska eller i den halvsfäriska delen av behållaren.

A.13   TRYCKCYKELPROVNING VID OMGIVNINGSTEMPERATUR

Tryckcykelprovning ska utföras på följande sätt:

| a) | Fyll behållaren som ska provas med en icke-frätande vätska som olja, neutraliserat vatten eller glykol. |
| --- | --- |

a)

Fyll behållaren som ska provas med en icke-frätande vätska som olja, neutraliserat vatten eller glykol.

| b) | Tryckcykelprova behållaren mellan högst 2 MPa och lägst 26 MPa med en hastighet som inte överskrider 10 cykler/minut. |
| --- | --- |

b)

Tryckcykelprova behållaren mellan högst 2 MPa och lägst 26 MPa med en hastighet som inte överskrider 10 cykler/minut.

Antalet cykler innan fel uppstår ska dokumenteras tillsammans med en beskrivning av hur felet började och var det börjande.

A.14   PROVNING I SYRAHALTIG MILJÖ

Följande provningsförfarande ska tillämpas på en färdig behållare:

| a) | Exponera en behållaryta som är 150 mm i diameter under 100 timmar för en lösning med 30 % svavelsyra (batterisyra med densiteten 1,219) medan behållartrycket hålls vid 26 MPa. |
| --- | --- |

a)

Exponera en behållaryta som är 150 mm i diameter under 100 timmar för en lösning med 30 % svavelsyra (batterisyra med densiteten 1,219) medan behållartrycket hålls vid 26 MPa.

| b) | Behållaren ska sedan sprängas enligt det förfarande som anges i punkt A.12 och uppnå ett sprängningstryck som överstiger 85 % av konstruktionen lägsta tillåtna sprängningstryck. |
| --- | --- |

b)

Behållaren ska sedan sprängas enligt det förfarande som anges i punkt A.12 och uppnå ett sprängningstryck som överstiger 85 % av konstruktionen lägsta tillåtna sprängningstryck.

A.15   PROVNING I ÖPPEN ELD

A.15.1   Allmänt

Provningarna i öppen eld är utformade för att visa att färdiga behållare kompletta med det brandskyddssystem (behållarventil, övertrycksanordningar och/eller inbyggd värmeisolering) som anges i konstruktionsbeskrivningen inte kommer att brista när de provas under angivna brandförhållanden. Stor försiktighet måste iakttas vid provning i öppen eld om behållaren skulle brista.

A.15.2   Behållarens uppriggning

Behållaren ska placeras vågrätt med behållarens undre sida cirka 100 mm ovanför eldkällan.

Avskärmning av metall ska användas för att hindra flammorna från att direkt träffa behållarventiler, anslutningar och/eller övertrycksanordningar. Metallavskärmningen får inte vara i direkt kontakt med det angivna brandskyddssystemet (övertrycksanordningar eller behållarventil). Om det under provningen uppstår fel på en ventil, en anslutning eller ett rör som inte är en del av det avsedda skyddssystemet för konstruktionen ska detta göra resultatet ogiltigt.

A.15.3   Eldkälla

En enhetlig eldkälla med längden 1,65 meter ska ge direkta flamträffar på behållarytan över hela diametern.

Valfritt bränsle kan användas för eldkällan, under förutsättning att det ger likformig värme i tillräcklig mängd för att bibehålla den angivna provningstemperaturen tills behållaren har ventilerats. Vid valet av bränsle ska hänsyn tas till luftföroreningsaspekter. Eldanordningen ska dokumenteras med tillräcklig noggrannhet för att garantera att den takt med vilken värme tillförs behållaren kan upprepas. Alla eventuella fel eller brister i samband med eldkällan under provningen gör resultatet ogiltigt.

A.15.4   Temperatur- och tryckmätningar

Yttemperaturerna ska mätas av minst tre termoelement placerade längs behållarens botten och högst 0,75 meter från varandra. Avskärmning av metall ska användas för att hindra flammorna från att direkt träffa termoelementen. Alternativt kan termoelementen placeras i metallblock som är mindre än 25 mm i fyrkant.

Trycket inuti behållaren ska mätas av en trycksensor utan ändring av det provade systemets konfiguration.

Termoelementens temperaturer och behållartrycket ska dokumenteras åtminstone var 30:e sekund under provningen.

A.15.5   Allmänna provkrav

Behållaren ska fyllas med naturgas och provas i vågrätt läge vid

| a) | arbetstryck, |
| --- | --- |

a)

arbetstryck,

| b) | 25 % av arbetstrycket. |
| --- | --- |

b)

25 % av arbetstrycket.

Direkt efter tändning ska eldens flammor träffa behållarens yta längs eldkällans 1,6 meter och över hela behållarens diameter. Inom 5 minuter efter tändning ska åtminstone ett av termoelementen visa en temperatur på minst 590 °C. Denna lägsta temperatur ska bibehållas under resten av provningen.

A.15.6   Behållare som är 1,65 meter eller kortare

Behållarens centrum ska placeras över eldkällans centrum.

A.15.7   Behållare som är längre än 1,65 meter

Om behållaren är utrustad med en övertrycksanordning i ena änden, ska eldkällan börja i behållarens andra ände. Om behållaren är utrustad med övertrycksanordningar i båda ändarna eller på mer än en plats längs behållaren längd, ska eldkällans centrum vara mittemellan de övertrycksanordningar som har det längsta horisontella avståndet till varandra.

Om behållaren dessutom är skyddad med värmeisolering, ska två provningar i öppen eld utföras vid servicetryck, en med eldkällans centrum under mitten på behållaren och den andra med eldens början vid en av behållarens ändar.

A.15.8   Godkända resultat

Behållaren ska ventileras genom en övertrycksanordning.

A.16   GENOMTRÄNGNINGSPROVNING

En behållare trycksatt till 20 MPa ± 1 MPa med komprimerad gas ska genomträngas av en pansarbrytande kula med en diameter på minst 7,62 mm. Kulan ska åtminstone tränga igenom behållaren ena sidovägg helt och hållet. För konstruktionstyperna CNG-2, CNG-3 och CNG-4 ska kulan träffa behållarens sida med en vinkel på ungefär 45°. Behållaren ska inte uppvisa några tecken på splittring. Förlust av små materialbitar, var och en vägande maximalt 45 g, ska inte räknas som fel i provningen. Den ungefärliga storleken på ingångs- och utgångshålen och deras placering ska dokumenteras.

A.17   SPRICKTOLERANSPROVNING FÖR KOMPOSIT

På en färdig behållare av konstruktionstyperna CNG-2, CNG-3 eller CNG-4 komplett med skyddsbeläggning ska sprickor skäras i kompositens längdriktning. Sprickorna ska vara större än de tillåtna gränserna vid visuell inspektion enligt tillverkarens specifikationer.

Behållaren med sprickor ska sedan tryckcykelprovas mellan högst 2 MPa och lägst 26 MPa under 3 000 cykler, följt av ytterligare 12 000 cykler vid omgivningstemperatur. Behållaren får inte läcka eller spricka under de första 3 000 cyklerna, men den får gå sönder genom läckage under de sista 12 000 cyklerna. Alla behållare som genomgått denna provning ska förstöras.

A.18   HÖGTEMPERATURKRYPPROVNING

Denna provning krävs för alla konstruktioner av typ CNG-4, och för alla av konstruktioner av typ CNG-2 och CNG-3 för vilka plastbindemedlets glasomvandlingstemperatur inte överstiger konstruktionsmaterialets högsta temperatur som anges i punkt 4.4.2 i bilaga 3A med minst 20 °C. En färdig behållare ska provas enligt följande:

| a) | Behållaren ska trycksättas till 26 MPa och hållas vid temperaturen 100 °C under minst 200 timmar. |
| --- | --- |

a)

Behållaren ska trycksättas till 26 MPa och hållas vid temperaturen 100 °C under minst 200 timmar.

| b) | Efter provningen ska behållaren klara den hydrostatiska expansionsprovningen A.11, läckageprovningen A.10 och sprängningsprovningen A.12. |
| --- | --- |

b)

Efter provningen ska behållaren klara den hydrostatiska expansionsprovningen A.11, läckageprovningen A.10 och sprängningsprovningen A.12.

A.19   PÅSKYNDAD SPÄNNINGSBROTTSPROVNING

För konstruktionstyperna CNG-2, CNG-3 och CNG-4 ska en behållare utan skyddsbeläggning trycksättas hydrostatiskt till 26 MPa medan den är nedsänkt i vatten med temperaturen 65 °C. Behållaren ska hållas vid detta tryck och denna temperatur under 1 000 timmar. Därefter ska behållaren trycksättas till sprängning enligt det förfarande som beskrivs i punkt A.12, förutom att sprängningstrycket ska överskrida 85 % av konstruktionens lägsta tillåtna sprängningstryck.

A.20   FALLPROVNING

En eller fler färdiga behållare ska fallprovas vid omgivningstemperatur utan inre tryck eller monterade ventiler. Ytan på vilken behållarna släpps ska vara en jämn, vågrät betongbeläggning eller ett golv. En behållare ska släppas i vågrätt läge med undersidan 1,8 meter över den yta på vilken den faller. En behållare ska släppas i lodrätt läge på vardera änden, med en tillräcklig höjd över golvet eller beläggningen så att lägesenergin blir 488 J, men höjden för den lägre änden får inte vara större än 1,8 meter. En behållare ska släppas med en vinkel på 45° på en av de rundade delarna från en höjd som innebär att tyngdpunkten befinner sig 1,8 meter över marken, men om den lägre änden är närmare marken än 0,6 meter ska släppvinkeln ändras för att bibehålla en minsta höjd på 0,6 meter och en tyngdpunkt på 1,8 meter.

Efter fallprovningen ska behållarna tryckcykelprovas mellan högst 2 MPa och lägst 26 MPa under 1 000 cykler gånger den angivna livslängden i år. Under cykelprovningen får behållarna läcka men inte brista. Alla behållare som genomgått denna provning ska förstöras.

A.21   PERMEABILITETSPROVNING

Denna provning krävs bara för konstruktionstypen CNG-4. En färdig behållare ska fyllas med komprimerad naturgas eller en blandning av 90 % kväve/10 % helium till arbetstryck, placeras i en sluten förseglad kammare vid omgivningstemperatur och kontrolleras för läckage under tillräckligt lång tid för att fastställa den stationära permeabiliteten. Permeabiliteten ska vara mindre än 0,25 ml naturgas eller helium per timme och volymsenhet i liter för behållaren.

A.22   HÅLLFASTHETSEGENSKAPER FÖR PLASTER

Elasticitetsgränsen och brottöjningen för material i plaststommar ska fastställas vid – 50 °C med användning av ISO 3628 och resultaten ska uppfylla kraven i punkt 6.3.6 i bilaga 3A.

A.23   SMÄLTTEMPERATUR FÖR PLASTER

Polymermaterial från färdiga stommar ska provas enligt den metod som beskrivs i ISO 306 och resultaten ska uppfylla kraven i punkt 6.3.6 i bilaga 3A.

A.24   KRAV FÖR ÖVERTRYCKSANORDNING

Övertrycksanordningar som specificeras av tillverkaren ska bevisas vara lämpliga för de driftsförhållanden som listas i punkt 4 i bilaga 3A genom följande provningar:

| a) | Ett provexemplar ska hållas vid en kontrollerad temperatur på minst 95 °C och ett tryck som inte understiger provningstrycket (30 MPa) under 24 timmar. Vid slutet av provningen får det inte förekomma något läckage eller synliga tecken på utträngning av någon smältbar metall som använts i konstruktionen. |
| --- | --- |

a)

Ett provexemplar ska hållas vid en kontrollerad temperatur på minst 95 °C och ett tryck som inte understiger provningstrycket (30 MPa) under 24 timmar. Vid slutet av provningen får det inte förekomma något läckage eller synliga tecken på utträngning av någon smältbar metall som använts i konstruktionen.

| b) | Ett provexemplar ska utmattningsprovas genom en tryckcykelprovning som inte överskrider 4 cykler/minut, enligt följande:






  i) | Provexemplaret ska hållas vid 82 °C medan det trycksätts mellan 2 MPa och 26 MPa under 10 000 cykler. |
| --- | --- | --- |

b)

Ett provexemplar ska utmattningsprovas genom en tryckcykelprovning som inte överskrider 4 cykler/minut, enligt följande:

i)

Provexemplaret ska hållas vid 82 °C medan det trycksätts mellan 2 MPa och 26 MPa under 10 000 cykler.

| ii) | Provexemplaret ska hållas vid – 40 °C medan det trycksätts mellan 2 MPa och 20 MPa under 10 000 cykler. |
| --- | --- |

ii)

Provexemplaret ska hållas vid – 40 °C medan det trycksätts mellan 2 MPa och 20 MPa under 10 000 cykler.

Vid slutet av provningen får det inte förekomma något läckage eller synliga tecken på utträngning av någon smältbar metall som använts i konstruktionen.

| c) | Utsatta tryckhållande mässingskomponenter i övertrycksanordningar ska, utan att spricka av spänningskorrosion, motstå en kvicksilvernitratprovning enligt ASTM B154. Övertrycksanordningen ska nedsänkas under 30 minuter i en vattenhaltig kvicksilvernitratlösning som innehåller 10 g kvicksilvernitrat och 10 ml salpetersyra per liter lösning. Efter nedsänkningen ska övertrycksanordningen läckageprovas genom att ett lufttryck på 26 MPa anbringas under en minut under det att komponenten kontrolleras för yttre läckage. Eventuellt läckage får inte överstiga 200 cm3/tim. |
| --- | --- |

c)

Utsatta tryckhållande mässingskomponenter i övertrycksanordningar ska, utan att spricka av spänningskorrosion, motstå en kvicksilvernitratprovning enligt ASTM B154. Övertrycksanordningen ska nedsänkas under 30 minuter i en vattenhaltig kvicksilvernitratlösning som innehåller 10 g kvicksilvernitrat och 10 ml salpetersyra per liter lösning. Efter nedsänkningen ska övertrycksanordningen läckageprovas genom att ett lufttryck på 26 MPa anbringas under en minut under det att komponenten kontrolleras för yttre läckage. Eventuellt läckage får inte överstiga 200 cm3/tim.

| d) | Utsatta tryckhållande komponenter i rostfritt stål i övertrycksanordningar ska vara tillverkade av en legeringstyp som motstår sprickor på grund av spänningskorrosion orsakad av klorider. |
| --- | --- |

d)

Utsatta tryckhållande komponenter i rostfritt stål i övertrycksanordningar ska vara tillverkade av en legeringstyp som motstår sprickor på grund av spänningskorrosion orsakad av klorider.

A.25   VRIDPROVNING FÖR ANSLUTNINGSKLACKEN

Behållaren ska hållas fast så att den inte kan rotera och ett vridmoment på 500 Nm ska anbringas på varje anslutningsklack på behållaren, först i åtdragande riktning för en gängad anslutning, sen i urdragande riktning och slutligen åter i åtdragande riktning.

A.26   PLASTENS SKJUVHÅLLFASTHET

Plastmaterial ska provas på en provbit som är representativ för kompositöverlindningen enligt ASTM D2344 eller en likvärdig nationell standard. Efter 24 timmar vattenkokning ska kompositen ha en minsta skjuvhållfasthet på 13,8 MPa.

A.27   NATURGASCYKELPROVNING

En färdig behållare ska tryckcykelprovas med komprimerad naturgas mellan högst 2 MPa och arbetstryck under 300 cykler. Varje cykel, bestående av påfyllning och tömning av behållaren, får inte ta längre tid än en timme. Behållaren ska läckageprovas enligt punkt A.10 och resultatet ska uppfylla kraven däri. Efter avslutad naturgascykelprovning ska behållaren delas och undersökas för tecken på försvagning, till exempel utmattningssprickor eller elektrostatiska urladdningar, på förbindelsen mellan stommen och anslutningsklacken.

Observera: Särskild hänsyn måste tas till säkerheten när denna provning utförs. Innan den utförs måste behållare av denna konstruktion ha klarat provkraven i punkt A.12 (hydrostatisk sprängningsprovning), punkt 8.6.3 i bilaga 3A (tryckcykelprovning vid omgivningstemperatur) och punkt A.21 (permeabilitetsprovning). Innan denna provning utförs måste även de specifika behållare som ska provas ha klarat provningskraven i punkt A.10 (läckageprovning).

A.28   BÖJNINGSPROVNING FÖR SVETSADE STOMMAR I ROSTFRITT STÅL

Böjningsprovning ska utföras på material taget från den cylindriska delen av en svetsad stomme i rostfritt stål och provas enligt den metod som beskrivs i punkt 8.5 i EN 13322-2. Provstycket får inte uppvisa någon sprickbildning när det böjs inåt runt ett formverktyg tills innerkanterna inte är längre ifrån varandra än formverktygets diameter.

Tillägg B

(Ej fastställd)

Tillägg C

(Ej fastställd)

Tillägg D

RAPPORTMALLAR

Observera: Det här tillägget är inte en obligatorisk del av denna bilaga.

Följande mallar bör användas:

| 1. | Tillverkningsrapport och överensstämmelseintyg – Ska vara tydliga och läsbara och ha samma utseende och format som mall 1. |
| --- | --- |

1.

Tillverkningsrapport och överensstämmelseintyg – Ska vara tydliga och läsbara och ha samma utseende och format som mall 1.

| 2. | Rapport (1) om kemiska analyser av material till metalliska behållare, stommar eller anslutningsklackar – Viktig information som ska anges, identifiering etc. |
| --- | --- |

2.

Rapport (1) om kemiska analyser av material till metalliska behållare, stommar eller anslutningsklackar – Viktig information som ska anges, identifiering etc.

| 3. | Rapport (1) om mekaniska egenskaper för material till metalliska behållare och stommar – Krävs för att rapportera alla provningar som ska anges enligt dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.

Rapport (1) om mekaniska egenskaper för material till metalliska behållare och stommar – Krävs för att rapportera alla provningar som ska anges enligt dessa föreskrifter.

| 4. | Rapport (1) om fysiska och mekaniska egenskaper för material till icke-metalliska stommar – Krävs för att rapportera alla provningar och all information som ska anges dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.

Rapport (1) om fysiska och mekaniska egenskaper för material till icke-metalliska stommar – Krävs för att rapportera alla provningar och all information som ska anges dessa föreskrifter.

| 5. | Rapport (1) om kompositanalyser – Krävs för att rapportera alla provningar och all information som ska anges enligt dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.

Rapport (1) om kompositanalyser – Krävs för att rapportera alla provningar och all information som ska anges enligt dessa föreskrifter.

| 6. | Rapport om hydrostatiska provningar, periodiska tryckcykelprovningar och sprängningsprovningar – Krävs för att rapportera alla provningar och all information som ska anges enligt dessa föreskrifter.
  Mall 1: Tillverkningsrapport och överensstämmelseintyg
  Tillverkad av:
  Adress:
  Registreringsnummer:
  Tillverkarens märke och nummer:
  Serienummer: från ... till och med ...
  Behållarbeskrivning:
  STORLEK: Yttre diameter: ... mm; Längd: ... mm
  Märkningar stämplade på skuldran eller på etiketter på behållaren:






  a) | ”ENDAST KOMPRIMERAD NATURGAS”: ... |
| --- | --- | --- |

6.

Rapport om hydrostatiska provningar, periodiska tryckcykelprovningar och sprängningsprovningar – Krävs för att rapportera alla provningar och all information som ska anges enligt dessa föreskrifter.

Mall 1: Tillverkningsrapport och överensstämmelseintyg

Tillverkad av:

Adress:

Registreringsnummer:

Tillverkarens märke och nummer:

Serienummer: från ... till och med ...

Behållarbeskrivning:

STORLEK: Yttre diameter: ... mm; Längd: ... mm

Märkningar stämplade på skuldran eller på etiketter på behållaren:

a)

”ENDAST KOMPRIMERAD NATURGAS”: ...

| b) | ”FÅR EJ ANVÄNDAS EFTER”: ... |
| --- | --- |

b)

”FÅR EJ ANVÄNDAS EFTER”: ...

| c) | Tillverkarens märke: ... |
| --- | --- |

c)

Tillverkarens märke: ...

| d) | Serie- och delnummer: ... |
| --- | --- |

d)

Serie- och delnummer: ...

| e) | Arbetstryck i MPa: ... |
| --- | --- |

e)

Arbetstryck i MPa: ...

| f) | Föreskrifter: ... |
| --- | --- |

f)

Föreskrifter: ...

| g) | Brandskyddstyp: ... |
| --- | --- |

g)

Brandskyddstyp: ...

| h) | Datum för ursprunglig provning (månad och år): ... |
| --- | --- |

h)

Datum för ursprunglig provning (månad och år): ...

| i) | Egenvikt för tom behållare (kg): ... |
| --- | --- |

i)

Egenvikt för tom behållare (kg): ...

| j) | Behörigt organs eller inspektörs märke: ... |
| --- | --- |

j)

Behörigt organs eller inspektörs märke: ...

| k) | Volym i liter: ... |
| --- | --- |

k)

Volym i liter: ...

| l) | Provningstryck i MPa: ... |
| --- | --- |

l)

Provningstryck i MPa: ...

| m) | Eventuella särskilda anvisningar: ... |
| --- | --- |

m)

Eventuella särskilda anvisningar: ...

Varje behållare har tillverkats i enlighet med alla krav i föreskrifter nr ... enligt behållarbeskrivningen ovan. De föreskrivna rapporterna om provningsresultaten har bifogats.

Jag intygar härmed att alla dessa provningsresultat har visat sig vara tillfredsställande på alla sätt och uppfyller kraven för den typ som angetts ovan.

Kommentarer: ...

Typgodkännandemyndighet: ...

Kontrollantens underskrift: ...

Tillverkarens underskrift: ...

Ort och datum: ...

---

(1)  Rapportmallarna 2–6 ska tas fram av tillverkaren och ska tydligt identifiera behållarna och kraven. Varje rapport ska undertecknas av typgodkännandemyndigheten och tillverkaren.

Tillägg E

VERIFIERING AV SPÄNNINGSFÖRHÅLLANDEN MED TÖJNINGSMÄTARE

| 1. | Förhållandet mellan fibrers spänning och töjning är alltid elastiskt och därför är kvoten mellan spänning och töjning alltid konstant. |
| --- | --- |

1.

Förhållandet mellan fibrers spänning och töjning är alltid elastiskt och därför är kvoten mellan spänning och töjning alltid konstant.

| 2. | Töjningsgivare med stort mätområde krävs. |
| --- | --- |

2.

Töjningsgivare med stort mätområde krävs.

| 3. | Töjningsgivarna ska placeras i samma riktning som de fibrer på vilka de är monterade (dvs. för omlindade fibrer på behållarens utsida monteras givarna i lindningsriktningen). |
| --- | --- |

3.

Töjningsgivarna ska placeras i samma riktning som de fibrer på vilka de är monterade (dvs. för omlindade fibrer på behållarens utsida monteras givarna i lindningsriktningen).

| 4. | Metod 1 (gäller behållare som inte har högspänningslindning)






  a) | Montera och kalibrera töjningsgivare före automatisk förspänning (auto-frettage). |
| --- | --- | --- |

4.

Metod 1 (gäller behållare som inte har högspänningslindning)

a)

Montera och kalibrera töjningsgivare före automatisk förspänning (auto-frettage).

| b) | Mät töjningarna vid automatisk förspänning, nolltryck efter automatisk förspänning, arbetstryck och då lägsta sprängningstryck har uppnåtts. |
| --- | --- |

b)

Mät töjningarna vid automatisk förspänning, nolltryck efter automatisk förspänning, arbetstryck och då lägsta sprängningstryck har uppnåtts.

| c) | Bekräfta att töjningen vid sprängningstryck dividerat med töjningen vid arbetstryck uppfyller kraven för spänningsförhållandet. För hybridkonstruktioner ska töjningen vid arbetstryck jämföras med töjningen vid bristning för behållare som är armerade med bara en fibertyp. |
| --- | --- |

c)

Bekräfta att töjningen vid sprängningstryck dividerat med töjningen vid arbetstryck uppfyller kraven för spänningsförhållandet. För hybridkonstruktioner ska töjningen vid arbetstryck jämföras med töjningen vid bristning för behållare som är armerade med bara en fibertyp.

| 5. | Metod 2 (gäller alla behållare)






  a) | Montera och kalibrera töjningsgivare vid nolltryck efter lindning och automatisk förspänning (auto-frettage). |
| --- | --- | --- |

5.

Metod 2 (gäller alla behållare)

a)

Montera och kalibrera töjningsgivare vid nolltryck efter lindning och automatisk förspänning (auto-frettage).

| b) | Mät töjningarna vid nolltryck, arbetstryck och lägsta sprängningstryck. |
| --- | --- |

b)

Mät töjningarna vid nolltryck, arbetstryck och lägsta sprängningstryck.

| c) | Skär isär behållaren, vid nolltryck efter att töjningsmätningar har utförts vid arbetstryck och lägsta sprängningstryck och med töjningsgivarna övervakade, så att området med töjningsgivaren blir cirka 12,5 cm långt. Avlägsna stommen utan att skada kompositmaterialet. Mät töjningen sedan stommen avlägsnats. |
| --- | --- |

c)

Skär isär behållaren, vid nolltryck efter att töjningsmätningar har utförts vid arbetstryck och lägsta sprängningstryck och med töjningsgivarna övervakade, så att området med töjningsgivaren blir cirka 12,5 cm långt. Avlägsna stommen utan att skada kompositmaterialet. Mät töjningen sedan stommen avlägsnats.

| d) | Justera töjningsvärdena vid nolltryck, arbetstryck och lägsta sprängningstryck utifrån den töjning som uppmätts vid nolltryck med och utan stommen. |
| --- | --- |

d)

Justera töjningsvärdena vid nolltryck, arbetstryck och lägsta sprängningstryck utifrån den töjning som uppmätts vid nolltryck med och utan stommen.

| e) | Bekräfta att töjningen vid sprängningstryck dividerat med töjningen vid arbetstryck uppfyller kraven för spänningsförhållandet. För hybridkonstruktioner ska töjningen vid arbetstryck jämföras med töjningen vid bristning för behållare som är armerade med bara en fibertyp. |
| --- | --- |

e)

Bekräfta att töjningen vid sprängningstryck dividerat med töjningen vid arbetstryck uppfyller kraven för spänningsförhållandet. För hybridkonstruktioner ska töjningen vid arbetstryck jämföras med töjningen vid bristning för behållare som är armerade med bara en fibertyp.

Tillägg F

SPRICKUTBREDNINGSMETOD

F.1   FASTSTÄLLA UTMATTNINGSKÄNSLIGA STÄLLEN

Utmattningsfelens plats och riktning i behållare ska fastställas genom lämpliga spänningsanalyser eller genom fullskaliga utmattningsprovningar på färdiga behållare, efter vad som krävs enligt konstruktionsprovningarna för varje konstruktionstyp. Om spänningsanalys med finita element-metoden används ska det utmattningskänsliga stället identifieras utifrån platsen och riktningen för den högsta huvuddragspänningskoncentrationen i behållarväggen eller stommen vid arbetstryck.

F.2   LÄCKA-FÖRE-BRISTNING (LBB)

F.2.1   Konstruktionskritisk bedömning. Den här analysen kan användas för att fastställa huruvida den färdiga behållaren kommer att läcka ifall ett fel i behållaren eller stommen växer till en genomgående spricka. En bedömning av LBB-funktionen ska utföras på behållarens sidovägg. Om det utmattningskänsliga stället befinner sig utanför behållarens sidovägg ska en bedömning av LBB-funktionen även göras för detta ställe enligt nivå II-metoden i BS PD6493. Bedömningen ska innefatta följande steg:

| a) | Mät den största längden (dvs. huvudaxeln) på den uppkomna genomgående sprickan (ofta ellipsformad) på de tre behållare som cykelprovats under konstruktionsprovningarna (enligt punkterna A.13 och A.14 i tillägg A till denna bilaga) för varje konstruktionstyp. Använd den längsta spricklängden bland de tre behållarna i analysen. Utforma en halvelliptisk genomgående spricka med en huvudaxel som är dubbelt så lång som den uppmätta längsta huvudaxeln och med en lillaxel som är 0,9 gånger väggtjockleken. Den halvelliptiska sprickan ska placeras på de ställen som anges i punkt F.1. Sprickan ska vara riktad så att den högsta huvuddragspänningen blir sprickdrivande. |
| --- | --- |

a)

Mät den största längden (dvs. huvudaxeln) på den uppkomna genomgående sprickan (ofta ellipsformad) på de tre behållare som cykelprovats under konstruktionsprovningarna (enligt punkterna A.13 och A.14 i tillägg A till denna bilaga) för varje konstruktionstyp. Använd den längsta spricklängden bland de tre behållarna i analysen. Utforma en halvelliptisk genomgående spricka med en huvudaxel som är dubbelt så lång som den uppmätta längsta huvudaxeln och med en lillaxel som är 0,9 gånger väggtjockleken. Den halvelliptiska sprickan ska placeras på de ställen som anges i punkt F.1. Sprickan ska vara riktad så att den högsta huvuddragspänningen blir sprickdrivande.

| b) | Spänningsnivåerna i väggen/stommen vid 26 MPa som erhållits från spänningsanalysen enligt punkt 6.6 i bilaga 3A ska användas för bedömningen. Lämpliga sprickdrivande krafter ska beräknas med användning av antingen avsnitt 9.2 eller 9.3 i BS PD6493. |
| --- | --- |

b)

Spänningsnivåerna i väggen/stommen vid 26 MPa som erhållits från spänningsanalysen enligt punkt 6.6 i bilaga 3A ska användas för bedömningen. Lämpliga sprickdrivande krafter ska beräknas med användning av antingen avsnitt 9.2 eller 9.3 i BS PD6493.

| c) | Brotthållfastheten för den färdiga behållaren eller stommen från en färdig behållare, som den bestäms vid rumstemperatur för aluminium och vid – 40 °C för stål, ska fastställas genom en standardiserad provningsmetod (antingen ISO/DIS 12737, ASTM 813-89 eller BS 7448) enligt avsnitten 8.4 och 8.5 i BS PD6493. |
| --- | --- |

c)

Brotthållfastheten för den färdiga behållaren eller stommen från en färdig behållare, som den bestäms vid rumstemperatur för aluminium och vid – 40 °C för stål, ska fastställas genom en standardiserad provningsmetod (antingen ISO/DIS 12737, ASTM 813-89 eller BS 7448) enligt avsnitten 8.4 och 8.5 i BS PD6493.

| d) | Det plastiska kollapsförhållandet ska beräknas enligt avsnitt 9.4 i BS PD6493-91. |
| --- | --- |

d)

Det plastiska kollapsförhållandet ska beräknas enligt avsnitt 9.4 i BS PD6493-91.

| e) | Utformningen av felet ska vara acceptabelt enligt avsnitt 11.2 i BS PD6493-91. |
| --- | --- |

e)

Utformningen av felet ska vara acceptabelt enligt avsnitt 11.2 i BS PD6493-91.

F.2.2   LBB genom sprängning av behållare med sprickor

En sprickprovning ska utföras på behållarens sidovägg. Om de utmattningskänsliga ställena som bestämdes i punkt F.1 ligger utanför sidoväggen ska sprickprovningen även utföras där. Provningen görs enligt följande:

| a) | Bestämning av längden på LBB-sprickan
  Längden på LBB-sprickan på det utmattningskänsliga stället ska vara dubbelt så lång som längden på den största uppmätta genomgående sprickan från de tre behållare som cykelprovats till fel i konstruktionsprovningarna för varje konstruktionstyp. |
| --- | --- |

a)

Bestämning av längden på LBB-sprickan

Längden på LBB-sprickan på det utmattningskänsliga stället ska vara dubbelt så lång som längden på den största uppmätta genomgående sprickan från de tre behållare som cykelprovats till fel i konstruktionsprovningarna för varje konstruktionstyp.

| b) | Behållarsprickor
  För behållare av konstruktionstypen CNG-1 som har det utmattningskänsliga stället i den cylindriska delen i axiell riktning ska yttre sprickor maskinbearbetas fram longitudinellt, ungefär mitt på den cylindriska delen av behållaren. Sprickorna ska placeras där mittsektionen har den minsta väggtjockleken, baserat på tjockleksmätning på fyra punkter runt behållaren. För behållare av konstruktionstypen CNG-1 som har det utmattningskänsliga stället utanför den cylindriska delen ska LBB-sprickan skapas på den inre ytan av behållaren i den utmattningskänsliga riktningen. För behållare av konstruktionstyperna CNG-2 och CNG-3 ska LBB-sprickan skapas i metallstommen.
  För sprickor som ska provas med konstant tryck ska sprickfräsen vara ungefär 12,5 mm tjock med 45 graders vinkel och en spetsradie på högst 0,25 mm. Fräsens diameter ska vara 50 mm för behållare med en ytterdiameter som är mindre än 140 mm och 65–80 mm för behållare med en ytterdiameter som är större än 140 mm (en normal CVN-fräs rekommenderas).

  Observera: Fräsen ska slipas regelbundet så att spetsradien uppfyller kraven.
  Sprickdjupet kan justeras för att uppnå läckage med konstant hydrostatisk trycksättning. Sprickan får inte utbreda sig mer än 10 % utanför den maskingjorda sprickan, mätt på den yttre ytan. |
| --- | --- |

b)

Behållarsprickor

För behållare av konstruktionstypen CNG-1 som har det utmattningskänsliga stället i den cylindriska delen i axiell riktning ska yttre sprickor maskinbearbetas fram longitudinellt, ungefär mitt på den cylindriska delen av behållaren. Sprickorna ska placeras där mittsektionen har den minsta väggtjockleken, baserat på tjockleksmätning på fyra punkter runt behållaren. För behållare av konstruktionstypen CNG-1 som har det utmattningskänsliga stället utanför den cylindriska delen ska LBB-sprickan skapas på den inre ytan av behållaren i den utmattningskänsliga riktningen. För behållare av konstruktionstyperna CNG-2 och CNG-3 ska LBB-sprickan skapas i metallstommen.

För sprickor som ska provas med konstant tryck ska sprickfräsen vara ungefär 12,5 mm tjock med 45 graders vinkel och en spetsradie på högst 0,25 mm. Fräsens diameter ska vara 50 mm för behållare med en ytterdiameter som är mindre än 140 mm och 65–80 mm för behållare med en ytterdiameter som är större än 140 mm (en normal CVN-fräs rekommenderas).

Observera: Fräsen ska slipas regelbundet så att spetsradien uppfyller kraven.

Sprickdjupet kan justeras för att uppnå läckage med konstant hydrostatisk trycksättning. Sprickan får inte utbreda sig mer än 10 % utanför den maskingjorda sprickan, mätt på den yttre ytan.

| c) | Provningsförfarande
  Provningen ska utföras med konstant tryck eller cykliskt tryck enligt följande:






  i) | Konstant tryck till bristning
  Behållaren ska trycksättas hydrostatiskt tills trycket släpps ut från behållaren genom sprickan. Trycksättningen ska utföras enligt punkt A.12 (i tillägg A till denna bilaga). |
| --- | --- | --- |

c)

Provningsförfarande

Provningen ska utföras med konstant tryck eller cykliskt tryck enligt följande:

i)

Konstant tryck till bristning

Behållaren ska trycksättas hydrostatiskt tills trycket släpps ut från behållaren genom sprickan. Trycksättningen ska utföras enligt punkt A.12 (i tillägg A till denna bilaga).

| ii) | Cykliskt tryck
  Provningsförfarandet ska ske enligt kraven i punkt A.13 i tillägg A till denna bilaga. |
| --- | --- |

ii)

Cykliskt tryck

Provningsförfarandet ska ske enligt kraven i punkt A.13 i tillägg A till denna bilaga.

| d) | Godkännandekriterier för provning på behållare med sprickor
  Behållaren godkänns i provningarna om följande villkor är uppfyllda:






  i) | För monoton trycksprängningsprovning ska trycket innan behållaren går sönder vara lika med eller större än 26 MPa.
  För monoton trycksprängningsprovning får den totala spricklängden som uppmäts på den yttre ytan vara 1,1 gånger den ursprungliga maskinbearbetade längden. |
| --- | --- | --- |

d)

Godkännandekriterier för provning på behållare med sprickor

Behållaren godkänns i provningarna om följande villkor är uppfyllda:

i)

För monoton trycksprängningsprovning ska trycket innan behållaren går sönder vara lika med eller större än 26 MPa.

För monoton trycksprängningsprovning får den totala spricklängden som uppmäts på den yttre ytan vara 1,1 gånger den ursprungliga maskinbearbetade längden.

| ii) | För cykelprovade behållare får utmattningssprickorna växa utöver den ursprungliga maskinbearbetade spricklängden. Behållaren måste dock gå sönder genom ”läckage”. Sprickans tillväxt på grund av utmattning ska uppträda över minst 90 % av den ursprungliga maskinbearbetade sprickans längd. |
| --- | --- |

ii)

För cykelprovade behållare får utmattningssprickorna växa utöver den ursprungliga maskinbearbetade spricklängden. Behållaren måste dock gå sönder genom ”läckage”. Sprickans tillväxt på grund av utmattning ska uppträda över minst 90 % av den ursprungliga maskinbearbetade sprickans längd.

Observera: Om dessa krav inte uppfylls (om fel uppstår under 26 MPa och felet är ett läckage), kan en ny provning göras med en mindre djup spricka. Likaså, om felet sker genom bristning vid ett tryck som är högre än 26 MPa och sprickdjupet är litet kan en ny provning göras med en djupare spricka.

F.3   FELSTORLEK FÖR ICKE-FÖRSTÖRANDE UNDERSÖKNING (NDE)

F.3.1   NDE-felstorlek genom konstruktionskritisk bedömning

Beräkningar ska utföras enligt avsnitt 3 i brittisk standard BS PD6493, i följande steg:

| a) | Utmattningssprickorna ska placeras på det ställe i väggen/stommen som har den högsta spänningen och utformas som plana sprickor. |
| --- | --- |

a)

Utmattningssprickorna ska placeras på det ställe i väggen/stommen som har den högsta spänningen och utformas som plana sprickor.

| b) | De pålagda spänningsnivåerna vid det utmattningskänsliga stället, på grund av ett tryck mellan 2 MPa och 20 MPa, ska fastställas genom den spänningsanalys som anges i punkt F.1 i detta tillägg. |
| --- | --- |

b)

De pålagda spänningsnivåerna vid det utmattningskänsliga stället, på grund av ett tryck mellan 2 MPa och 20 MPa, ska fastställas genom den spänningsanalys som anges i punkt F.1 i detta tillägg.

| c) | Böj- och membranspänningskomponenten kan användas separat. |
| --- | --- |

c)

Böj- och membranspänningskomponenten kan användas separat.

| d) | Det minsta antalet tryckcykler är 15 000. |
| --- | --- |

d)

Det minsta antalet tryckcykler är 15 000.

| e) | Utmattningssprickans utbredningsdata ska fastställas i luft enligt ASTM E647. Sprickans utbredningsriktning i planet ska vara i C-L-riktningen (dvs. sprickplanet ska vara vinkelrätt mot omkretsen och längs behållarens axel), vilket beskrivs i ASTM E399. Utbredningshastigheten ska beräknas som genomsnittet för tre provexemplar. När det finns specifika utbredningsdata för utmattningssprickor för materialet och driftsvillkoren kan dessa användas för bedömningen. |
| --- | --- |

e)

Utmattningssprickans utbredningsdata ska fastställas i luft enligt ASTM E647. Sprickans utbredningsriktning i planet ska vara i C-L-riktningen (dvs. sprickplanet ska vara vinkelrätt mot omkretsen och längs behållarens axel), vilket beskrivs i ASTM E399. Utbredningshastigheten ska beräknas som genomsnittet för tre provexemplar. När det finns specifika utbredningsdata för utmattningssprickor för materialet och driftsvillkoren kan dessa användas för bedömningen.

| f) | Storleken på spricktillväxten i tjockleksriktningen och i längdriktningen för varje tryckcykel ska bestämmas enligt de steg som anges i avsnitt 14.2 i standarden BS PD6493-91, genom att integrera förhållandet mellan utmattningssprickans utbredningshastighet, enligt e ovan, och storleken på de sprickdrivande krafterna som motsvarar den använda tryckcykeln. |
| --- | --- |

f)

Storleken på spricktillväxten i tjockleksriktningen och i längdriktningen för varje tryckcykel ska bestämmas enligt de steg som anges i avsnitt 14.2 i standarden BS PD6493-91, genom att integrera förhållandet mellan utmattningssprickans utbredningshastighet, enligt e ovan, och storleken på de sprickdrivande krafterna som motsvarar den använda tryckcykeln.

| g) | Genom att tillämpa ovanstående steg kan man beräkna det största tillåtna felets djup och längd som inte kommer att orsaka fel på behållaren under den beräknade livslängden, vare sig genom utmattning eller genom bristning. Felstorleken för NDE ska vara lika stor som eller mindre än den beräknade största tillåtna felstorleken för konstruktionen. |
| --- | --- |

g)

Genom att tillämpa ovanstående steg kan man beräkna det största tillåtna felets djup och längd som inte kommer att orsaka fel på behållaren under den beräknade livslängden, vare sig genom utmattning eller genom bristning. Felstorleken för NDE ska vara lika stor som eller mindre än den beräknade största tillåtna felstorleken för konstruktionen.

F.3.2   Nde-felstorlek genom tryckcykelprovning av behållare med sprickor

För konstruktioner av typerna CNG-1, CNG-2 och CNG-3 ska tre behållare som har konstgjorda fel som är större än de fel, i längd och djup, som kan upptäckas med NDE-kontrollmetoden som föreskrivs i punkt 6.15 i bilaga 3A, tryckcykelprovas tills de går sönder enligt provningsmetoden i punkt A.13. (i tillägg A till denna bilaga). För konstruktioner av typen CNG-1 som har det utmattningskänsliga stället i den cylindriska delen ska sprickorna anbringas på sidoväggen. För konstruktioner av typen CNG-1 som har det utmattningskänsliga stället utanför sidoväggen och för konstruktioner av typerna CNG-2 och CNG-3 ska inre sprickor anbringas. Inre sprickor kan åstadkommas genom maskinbearbetning innan värmebehandlingen och tillslutningen av behållaränden.

Behållarna ska inte läcka eller brista inom 15 000 cykler. Den tillåtna felstorleken för NDE ska vara lika stor som eller mindre än den konstgjorda sprickan på det stället.

Tillägg G

BEHÅLLARTILLVERKARENS INSTRUKTIONER FÖR HANTERING, ANVÄNDNING OCH KONTROLL AV BEHÅLLARE

G.1   ALLMÄNT

Det här tilläggets viktigaste funktion är att ge vägledning till köpare, distributörer, installatörer och användare av behållare för en säker användning under behållarens beräknade livslängd.

G.2   DISTRIBUTION

Tillverkaren ska upplysa köparen om att instruktionerna ska tillhandahållas alla parter som är inblandade i distribution, hantering, installation och användning av behållarna. Dokumentet får kopieras i tillräckligt antal för detta ändamål, men kopiorna ska märkas med referens till de levererade behållarna.

G.3   REFERENS TILL GÄLLANDE REGLER, STANDARDER OCH BESTÄMMELSER

Specifika instruktioner kan anges med hänvisning till nationella eller erkända regler, standarder och bestämmelser.

G.4   HANTERING AV BEHÅLLARE

Föreskrifter för hanteringen ska tillhandahållas så att behållarna inte får oacceptabla skador eller förorenas under hanteringen.

G.5   INSTALLERING

Installationsinstruktioner ska tillhandahållas så att behållarna inte får oacceptabla skador under installationen eller vid normal drift under den beräknade livslängden.

Om monteringsinformation lämnas av tillverkaren ska instruktionerna när så är relevant innehålla uppgifter om till exempel hållarens konstruktion, användningen av elastiska packningsmaterial, rätt åtdragningsmoment och om hur man undviker direkt exponering av behållaren för kemiska och mekaniska kontakter.

Om monteringsinformation inte lämnas av tillverkaren ska tillverkaren göra köparen uppmärksam på möjliga långsiktiga skador från fordonets monteringssystem, till exempel genom rörelser i fordonets kaross och behållarens utvidgning/sammandragning vid tryck- och temperaturförändringar under drift.

När så är tillämpligt ska köparen uppmärksammas om behovet av att utföra installationer på ett sådant sätt att vätskor och fasta föremål inte kan ansamlas och orsaka skador på behållarmaterialet.

Det ska anges vilken övertrycksanordning som ska monteras.

G.6   ANVÄNDNING AV BEHÅLLARE

Tillverkaren ska fästa köparens uppmärksamhet på de avsedda driftsförhållanden som anges i dessa föreskrifter, särskilt behållarens tillåtna antal tryckcykler, dess livslängd i år, gaskvalitetsbegränsningarna och det högsta tillåtna trycket.

G.7   DRIFTSKONTROLLER

Tillverkaren ska noga ange användarens skyldighet att iaktta kraven på behållarkontroller (till exempel intervall för omkontroll av behörig personal). Denna information ska överensstämma med typgodkännandekraven för konstruktionen.

Tillägg H

OMGIVNINGSPROVNING

H.1   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Omgivningsprovningen är avsedd att visa att CNG-behållare kan motstå exponeringen för miljön i ett fordons underrede och tillfällig exponering för andra vätskor. Denna provning utvecklades av bilindustrin i Amerikas förenta stater (Förenta staterna) som svar på behållarfel som började med spänningskorrosionssprickor i kompositlindningen.

H.2   SAMMANFATTNING AV PROVNINGSMETODEN

En behållare ska först förbehandlas med en kombination av pendelslag och stenskott för att simulera möjliga förhållanden i ett fordons underrede. Behållaren ska sedan utsättas för en sekvens av nedsänkningar i simulerat vägsalt/surt regn, exponeringar för andra vätskor, tryckcykelprovning och exponeringar för höga och låga temperaturer. Vid provningssekvens ens slut ska behållaren trycksättas hydrauliskt tills den förstörs. Den kvarstående styrkan mot sprängning hos behållaren får inte vara mindre än 85 % av konstruktionens lägsta sprängningstryck.

H.3   BEHÅLLARENS MONTERING OCH FÖRBEHANDLING

Behållaren ska provas under förhållanden som är representativa för normal montering, inklusive beläggningar (om tillämpligt), fästen och packningar, samt tryckanslutningar med samma typ av tätning (dvs. O-ringar) som används vid drift. Fästen kan målas eller beläggas före installationen för nedsänkningsprovningen om de målas eller beläggs innan de installeras på fordon.

Behållarna provas i horisontellt läge och delas upp i en ”övre” och en ”undre” del längs den vågräta centrumlinjen. Den undre delen av behållaren kommer omväxlande att nedsänkas i en miljö med vägsalt/surt regn och utsättas för varm och kall luft.

Den övre delen kommer att delas in i fem avgränsade områden och utsättas för förbehandling och vätskeexponering. Områdena ska nominellt vara 100 mm i diameter. Områdena får inte överlappa varandra på behållarytan. Även om det underlättar provningen behöver områdena inte vara placerade längs en rak linje, men de får inte överlappa den nedsänkta delen av behållaren.

Även om förbehandlingen och vätskeexponeringen sker på den cylindriska delen av behållaren, ska hela behållaren, inklusive de välvda delarna, vara lika motståndskraftig mot den omgivande miljön som de exponerade områdena.

Figur H.1

Behållarens orientering och placering av exponeringsområden

Andra vätskor

Exponeringsområden

H.4   FÖRBEHANDLINGSUTRUSTNING

Följande utrustning behövs för att förbehandla provbehållaren med pendelslag och stenskott.

| a) | Pendelslag
  Slagkroppen ska vara av stål och ha formen av en pyramid med liksidiga triangelytor och en kvadratisk bas; toppen och kanterna ska vara rundade med en radie på 3 mm. Pendelns slagcentrum ska sammanfalla med pyramidens tyngdpunkt och dess avstånd från pendelns rotationsaxel ska vara 1 m. Pendelns totala massa i förhållande till dess slagcentrum ska vara 15 kg. Pendelenergin i slagögonblicket får inte vara mindre än 30 Nm och ska ligga så nära detta värde som möjligt.
  Vid pendelslag ska behållaren fixeras i läge via anslutningsklackarna eller via de avsedda monteringsfästena. |
| --- | --- |

a)

Pendelslag

Slagkroppen ska vara av stål och ha formen av en pyramid med liksidiga triangelytor och en kvadratisk bas; toppen och kanterna ska vara rundade med en radie på 3 mm. Pendelns slagcentrum ska sammanfalla med pyramidens tyngdpunkt och dess avstånd från pendelns rotationsaxel ska vara 1 m. Pendelns totala massa i förhållande till dess slagcentrum ska vara 15 kg. Pendelenergin i slagögonblicket får inte vara mindre än 30 Nm och ska ligga så nära detta värde som möjligt.

Vid pendelslag ska behållaren fixeras i läge via anslutningsklackarna eller via de avsedda monteringsfästena.

| b) | Stenskott
  Provutrustningen ska vara konstruerad enligt specifikationerna i figur H.2. Utrustningen ska användas enligt beskrivningen i ASTM D3170 Standard Test Method for Chip Resistance of Coatings (standardprovningsmetod för beläggningars motståndskraft mot flisbildning), förutom att behållaren får vara vid omgivningstemperatur när den träffas av gruset. |
| --- | --- |

b)

Stenskott

Provutrustningen ska vara konstruerad enligt specifikationerna i figur H.2. Utrustningen ska användas enligt beskrivningen i ASTM D3170 Standard Test Method for Chip Resistance of Coatings (standardprovningsmetod för beläggningars motståndskraft mot flisbildning), förutom att behållaren får vara vid omgivningstemperatur när den träffas av gruset.

| c) | Grus
  Uppslammat väggrus som passerar genom ett 16 mm såll men inte ett 9,5 mm såll. Varje stenskottsapplicering ska bestå av 550 ml sorterat grus (cirka 250 till 300 stenar). |
| --- | --- |

c)

Grus

Uppslammat väggrus som passerar genom ett 16 mm såll men inte ett 9,5 mm såll. Varje stenskottsapplicering ska bestå av 550 ml sorterat grus (cirka 250 till 300 stenar).

Figur H.2

Stenskottsprov

H.5   EXPONERING FÖR OMGIVNINGEN

| a) | Nedsänkningsmiljö
  Vid det angivna steget i provningssekvensen (tabell 1) ska behållaren placeras vågrätt med den undre tredjedelen av behållarens diameter nedsänkt i en simulerad lösning av surt regn och vägsalt. Lösningen ska bestå av följande: | Avjoniserat vatten. |
| --- | --- | --- |

a)

Nedsänkningsmiljö

Vid det angivna steget i provningssekvensen (tabell 1) ska behållaren placeras vågrätt med den undre tredjedelen av behållarens diameter nedsänkt i en simulerad lösning av surt regn och vägsalt. Lösningen ska bestå av följande:

Avjoniserat vatten.

| | Natriumklorid: 2,5 viktprocent ± 0,1 % |
| --- | --- |

Natriumklorid: 2,5 viktprocent ± 0,1 %

| | Kalciumklorid: 2,5 viktprocent ± 0,1 % |
| --- | --- |

Kalciumklorid: 2,5 viktprocent ± 0,1 %

| | Svavelsyra: Tillräckligt för att få en lösning med pH-värde 4,0 ± 0,2. |
| --- | --- |

Svavelsyra: Tillräckligt för att få en lösning med pH-värde 4,0 ± 0,2.

Lösningens nivå och pH-värde ska justeras före varje provsteg som använder denna lösning.

Temperaturen i badet ska vara 21 ± 5 °C. Under nedsänkningen ska den ej nedsänkta delen av behållaren vara i omgivande luft.

| b) | Exponering för andra vätskor
  Vid aktuellt steg i provningssekvensen (tabell 1) ska varje markerat område exponeras för en av fem olika lösningar under 30 minuter. Samma omgivning ska användas för varje ställe under hela provningen. Lösningarna är följande: | Svavelsyra: 19 volymprocent i vatten. |
| --- | --- | --- |

b)

Exponering för andra vätskor

Vid aktuellt steg i provningssekvensen (tabell 1) ska varje markerat område exponeras för en av fem olika lösningar under 30 minuter. Samma omgivning ska användas för varje ställe under hela provningen. Lösningarna är följande:

Svavelsyra: 19 volymprocent i vatten.

| | Natriumhydroxid: 25 viktprocent i vatten. |
| --- | --- |

Natriumhydroxid: 25 viktprocent i vatten.

| | Metanol/bensin: i förhållandet 30 %/70 % |
| --- | --- |

Metanol/bensin: i förhållandet 30 %/70 %

| | Ammoniumnitrat: 28 viktprocent i vatten. |
| --- | --- |

Ammoniumnitrat: 28 viktprocent i vatten.

| | Spolarvätska för vindruta. |
| --- | --- |

Spolarvätska för vindruta.

Provområdet ska under exponeringen vara vänt uppåt. Ett tunt lager glasull (cirka 0,5 mm) som är tillskuret till lämplig storlek ska placeras på provområdet. Använd en pipett för att applicera 5 ml av provvätskan på provområdet. Ta bort glasullen efter trycksättning av behållaren under 30 minuter.

H.6   PROVFÖRHÅLLANDEN

| a) | Tryckcykelprovning
  Som anges i provningssekvensen ska behållaren tryckcykelprovas hydrauliskt mellan högst 2 MPa och lägst 26 MPa. Hela cykeln får inte vara kortare än 66 sekunder och ska innefatta ett uppehåll på 60 sekunder vid 26 MPa. Den nominella cykelprocessen ska vara följande: | Tryckökning från ≤ 20 MPa till ≥ 26 MPa. |
| --- | --- | --- |

a)

Tryckcykelprovning

Som anges i provningssekvensen ska behållaren tryckcykelprovas hydrauliskt mellan högst 2 MPa och lägst 26 MPa. Hela cykeln får inte vara kortare än 66 sekunder och ska innefatta ett uppehåll på 60 sekunder vid 26 MPa. Den nominella cykelprocessen ska vara följande:

Tryckökning från ≤ 20 MPa till ≥ 26 MPa.

| | Uppehåll vid ≥ 26 MPa under minst 60 sekunder. |
| --- | --- |

Uppehåll vid ≥ 26 MPa under minst 60 sekunder.

| | Tryckminskning från ≥ 26 MPa till ≤ 2 MPa. |
| --- | --- |

Tryckminskning från ≥ 26 MPa till ≤ 2 MPa.

Den minsta totala cykeltiden ska vara 66 sekunder.

| b) | Trycksättning vid exponering för andra vätskor
  Efter applicering av de andra vätskorna ska behållaren trycksättas till minst 26 MPa under åtminstone 30 minuter. |
| --- | --- |

b)

Trycksättning vid exponering för andra vätskor

Efter applicering av de andra vätskorna ska behållaren trycksättas till minst 26 MPa under åtminstone 30 minuter.

| c) | Exponering för höga och låga temperaturer
  Som anges i provningssekvensen ska hela behållaren utsättas för luft med hög eller låg temperatur över hela den yttre ytan. Den låga lufttemperaturen ska vara – 40 °C eller lägre och den höga lufttemperaturen ska vara 82 °C ± 5 °C. Vid den låga temperaturen ska vätsketemperaturen i behållare av typ CNG-1 övervakas via ett termoelement i behållaren för att kontrollera att den håller högst – 40 °C eller lägre. |
| --- | --- |

c)

Exponering för höga och låga temperaturer

Som anges i provningssekvensen ska hela behållaren utsättas för luft med hög eller låg temperatur över hela den yttre ytan. Den låga lufttemperaturen ska vara – 40 °C eller lägre och den höga lufttemperaturen ska vara 82 °C ± 5 °C. Vid den låga temperaturen ska vätsketemperaturen i behållare av typ CNG-1 övervakas via ett termoelement i behållaren för att kontrollera att den håller högst – 40 °C eller lägre.

H.7   PROVNINGSFÖRFARANDE

| a) | Förbehandling av behållaren
  Alla de fem markerade provområdena för exponering för andra vätskor på den övre delen av behållaren ska förbehandlas med ett enda slag av pendelspetsen mitt i provområdet. Efter detta slag ska de fem områdena förbehandlas ytterligare genom applicering av stenskott.
  Den centrala delen av behållarens underdel, som ska nedsänkas i vätska, ska förbehandlas med ett slag av pendelspetsen på tre ställen cirka 150 mm från varandra.
  Efter dessa slag ska samma centrala del förbehandlas ytterligare med applicering av stenskott.
  Behållaren ska inte vara trycksatt vid förbehandlingen. |
| --- | --- |

a)

Förbehandling av behållaren

Alla de fem markerade provområdena för exponering för andra vätskor på den övre delen av behållaren ska förbehandlas med ett enda slag av pendelspetsen mitt i provområdet. Efter detta slag ska de fem områdena förbehandlas ytterligare genom applicering av stenskott.

Den centrala delen av behållarens underdel, som ska nedsänkas i vätska, ska förbehandlas med ett slag av pendelspetsen på tre ställen cirka 150 mm från varandra.

Efter dessa slag ska samma centrala del förbehandlas ytterligare med applicering av stenskott.

Behållaren ska inte vara trycksatt vid förbehandlingen.

| b) | Provningssekvens och cykler
  I tabell 1 anges sekvensen för omgivningsexponeringen, antalet tryckcykler och temperaturen som ska användas.
  Behållarytan ska inte tvättas eller torkas av mellan stegen. |
| --- | --- |

b)

Provningssekvens och cykler

I tabell 1 anges sekvensen för omgivningsexponeringen, antalet tryckcykler och temperaturen som ska användas.

Behållarytan ska inte tvättas eller torkas av mellan stegen.

H.8   GODKÄNDA RESULTAT

Efter ovanstående provningssekvens ska behållaren provningstryckas hydrauliskt tills den går sönder enligt förfarandet i punkt A.12 i tillägg A till denna bilaga. Behållarens sprängningstryck får inte vara mindre än 85 % av konstruktionens lägsta tillåtna sprängningstryck.

Tabell 1

Provförhållanden och sekvens

| Provsteg | Exponering för omgivningen | Antal tryckcykler | Temperatur |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Andra vätskor | — | Omgivningstemperatur |
| 2 | Nedsänkning | 1 875 | Omgivningstemperatur |
| 3 | Luft | 1 875 | Hög |
| 4 | Andra vätskor | — | Omgivningstemperatur |
| 5 | Nedsänkning | 1 875 | Omgivningstemperatur |
| 6 | Luft | 3 750 | Låg |
| 7 | Andra vätskor | — | Omgivningstemperatur |
| 8 | Nedsänkning | 1 875 | Omgivningstemperatur |
| 9 | Luft | 1 875 | Hög |
| 10 | Andra vätskor | — | Omgivningstemperatur |
| 11 | Nedsänkning | 1 875 | Omgivningstemperatur |

Provsteg

Exponering för omgivningen

Antal tryckcykler

Temperatur

1

Andra vätskor

—

Omgivningstemperatur

2

Nedsänkning

1 875

Omgivningstemperatur

3

Luft

1 875

Hög

4

Andra vätskor

—

Omgivningstemperatur

5

Nedsänkning

1 875

Omgivningstemperatur

6

Luft

3 750

Låg

7

Andra vätskor

—

Omgivningstemperatur

8

Nedsänkning

1 875

Omgivningstemperatur

9

Luft

1 875

Hög

10

Andra vätskor

—

Omgivningstemperatur

11

Nedsänkning

1 875

Omgivningstemperatur

BILAGA 3B

Vätsketankar – vakuumisolerade kärl för lagring ombord av naturgas som fordonsbränsle

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

I den här bilagan anges minimikraven för återfyllningsbara vätsketankar. Tankarna är endast avsedda för lagring av LNG för användning som fordonsbränsle och de ska vara fast monterade på fordonen. Tankarna kan vara av valfritt austenitiskt rostfritt stålmaterial och konstruerade eller tillverkade på valfritt sätt som är lämpligt för de specificerade driftsförhållandena.

De tankarna för LNG som omfattas av denna bilaga klassificeras som klass 5.

De driftsförhållanden som tankarna kommer att utsättas för anges i punkt 2.

Den här bilagan utgår från ett arbetstryck som understiger 26 MPa. Andra arbetstryck (WP – Working Pressure) kan användas genom justering av provningstrycket med motsvarande faktor, enligt följande formel:

Pprovning = 1,3 (WP + 0,1) [MPa]

Tankarnas livslängd ska bestämmas av tillverkaren och kan variera beroende på användningen.

2.   DRIFTSFÖRHÅLLANDEN

2.1   Allmänt

2.1.1   Normala driftsförhållanden

De normala driftsförhållanden som anges i detta avsnitt är avsedda som en grund för konstruktion, tillverkning, kontroll, provning och godkännande av tankar som ska vara fast monterade i fordon och användas för att lagra naturgas vid kryogena temperaturer för användning som bränsle i fordon.

2.1.2   Användning av tankar

Driftsförhållandena som anges är även avsedda att ge information om hur tankar som tillverkats enligt dessa föreskrifter kan användas på ett säkert sätt, och informationen riktar sig till

| a) | tillverkare av tankar, |
| --- | --- |

a)

tillverkare av tankar,

| b) | ägare av tankar, |
| --- | --- |

b)

ägare av tankar,

| c) | konstruktörer eller entreprenörer ansvariga för installationen av tankar, |
| --- | --- |

c)

konstruktörer eller entreprenörer ansvariga för installationen av tankar,

| d) | konstruktörer eller ägare av utrustning som används för att fylla fordonstankar, |
| --- | --- |

d)

konstruktörer eller ägare av utrustning som används för att fylla fordonstankar,

| e) | leverantörer av naturgas, |
| --- | --- |

e)

leverantörer av naturgas,

| f) | tillsynsmyndigheter med övervakningsansvar för tankarnas användning. |
| --- | --- |

f)

tillsynsmyndigheter med övervakningsansvar för tankarnas användning.

2.1.3   Regelbundna kontroller

Rekommendationer för regelbundna kontroller genom visuell kontroll eller provning under livslängden ska tillhandahållas av tanktillverkaren, baserat på användning under de här angivna driftsförhållandena. Varje tank ska kontrolleras visuellt åtminstone var 120:e månad räknat från den dag då den tas i bruk på fordonet (fordonets registrering) och vid eventuell återmontering, för att upptäcka eventuella yttre skador eller förslitningar, även under fästbanden. Den visuella kontrollen ska utföras av en teknisk tjänst som godkänts eller erkänts av typgodkännandemyndigheten, i enlighet med tillverkarens specifikationer; tankar som saknar skyltar med obligatoriska uppgifter eller med skyltar där de obligatoriska uppgifterna är oläsliga på något sätt, får inte längre användas. Om tanken säkert kan identifieras genom uppgifter om tillverkare och serienummer får en ersättningsskylt monteras så att tanken kan fortsätta användas.

2.1.4   Tankar inblandade i kollisioner

Tankar som varit med om en fordonskollision ska ombesiktigas av ett företag som godkänts av tillverkaren, såvida inte andra bestämmelser är utfärdade av den övervakande myndigheten. Tankar som inte fått några skador vid kollisionen kan fortsätta användas, i annat fall ska tanken skickas tillbaka till tillverkaren för bedömning.

2.1.5   Tankar inblandade i bränder

Tankar som utsatts för brand ska ombesiktigas av ett företag som godkänts av tillverkaren eller dömas ut och inte användas mer.

2.2   Högsta tryck

Det högsta tillåtna arbetstrycket (MAWP – Maximum Allowable Working Pressure) ska definieras av tillverkaren och motsvara den nominella inställningen för den primära övertrycksventilen. Det högsta tillåtna arbetstrycket ska understiga 26 MPa.

2.3   Temperaturområde

Temperaturen på vätskan i tankarna får variera från som lägst – 195 °C och som högst 65 °C.

2.4   Gassammansättning

Vätgas ska begränsas till 2 volymprocent när tankarna är tillverkade av stål med en övre sträckgräns som överstiger 950 MPa.

2.5   Yttre ytor

Tankarna är inte gjorda för att kontinuerligt utsättas för mekaniska eller kemiska angrepp, till exempel läckage från last på fordon eller allvarliga nötningsskador till följd av vägförhållandena, och ska följa erkända monteringsstandarder. Inte desto mindre kan tankars yttre ytor oavsiktligt utsättas för

| a) | lösningsmedel, syror och alkalier, gödningsämnen, |
| --- | --- |

a)

lösningsmedel, syror och alkalier, gödningsämnen,

| b) | bilvätskor, inklusive bensin, hydraulvätskor, glykol och oljor. |
| --- | --- |

b)

bilvätskor, inklusive bensin, hydraulvätskor, glykol och oljor.

2.6   Läckage och ventilering

Om LNG-tankar befinner sig i slutna utrymmen under en längre tidsperiod (t.ex. för service) ska läckage och ventilering av naturgas (eller andra lättantändliga ämnen) från tanken hanteras på ett korrekt sätt för att undvika faror som beror på att lättantändliga ämnen släpps ut i ett slutet utrymme.

2.7   LNG-tankar på fordon ska ha en hålltid (utan utsläpp) på minst fem dagar efter fullständig fyllning (nettofyllning) vid högsta fyllningstemperatur och fyllningstryck.

3.   KONSTRUKTIONSGODKÄNNANDE

3.1   Allmänt

Följande information ska lämnas av tankkonstruktören eller tanktillverkaren i samband med ansökan om typgodkännande till typgodkännandemyndigheten:

| a) | Användningsintyg (punkt 3.2). |
| --- | --- |

a)

Användningsintyg (punkt 3.2).

| b) | Konstruktionsdata (punkt 3.3). |
| --- | --- |

b)

Konstruktionsdata (punkt 3.3).

| c) | Tillverkningsdata (punkt 3.3.7). |
| --- | --- |

c)

Tillverkningsdata (punkt 3.3.7).

| d) | Specifikationsblad (punkt 3.3.8). |
| --- | --- |

d)

Specifikationsblad (punkt 3.3.8).

| e) | Extra stöduppgifter (punkt 3.3.9.1). |
| --- | --- |

e)

Extra stöduppgifter (punkt 3.3.9.1).

3.2   Användningsintyg

Syftet med användningsintyget är att vägleda användare och installatörer av tankar, samt att informera typgodkännandemyndigheten eller myndighetens utnämnda representanter. Användningsintyget ska innehålla följande uppgifter:

| a) | En bekräftelse på att tankkonstruktionen är lämplig för de driftsförhållanden som anges i punkt 4 under tankens hela livslängd. |
| --- | --- |

a)

En bekräftelse på att tankkonstruktionen är lämplig för de driftsförhållanden som anges i punkt 4 under tankens hela livslängd.

| b) | Tankens livslängd. |
| --- | --- |

b)

Tankens livslängd.

| c) | Det minsta antalet driftsprovningar och/eller lägsta inspektionskrav. |
| --- | --- |

c)

Det minsta antalet driftsprovningar och/eller lägsta inspektionskrav.

| d) | De övertryckanordningar som behövs. |
| --- | --- |

d)

De övertryckanordningar som behövs.

| e) | Monteringsdetaljer etc. som behövs men inte följer med i levereransen. |
| --- | --- |

e)

Monteringsdetaljer etc. som behövs men inte följer med i levereransen.

| f) | En beskrivning av tankkonstruktionen. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av tankkonstruktionen.

| g) | Konstruktionens hålltid |
| --- | --- |

g)

Konstruktionens hålltid

| h) | Alla andra uppgifter som behövs för säker användning och inspektion av tanken. |
| --- | --- |

h)

Alla andra uppgifter som behövs för säker användning och inspektion av tanken.

3.3   Konstruktionsdata

3.3.1   Ritningar

I ritningar ska åtminstone följande anges:

| a) | Benämning, referensnummer, datum och om tillämpligt revisionsnummer med datum. |
| --- | --- |

a)

Benämning, referensnummer, datum och om tillämpligt revisionsnummer med datum.

| b) | Hänvisning till dessa föreskrifter och tanktypen. |
| --- | --- |

b)

Hänvisning till dessa föreskrifter och tanktypen.

| c) | Alla tryckkärlsmått kompletta med toleranser, inklusive information om formen på ändöppningar med uppgift om minsta tjocklekar samt om anslutningar. |
| --- | --- |

c)

Alla tryckkärlsmått kompletta med toleranser, inklusive information om formen på ändöppningar med uppgift om minsta tjocklekar samt om anslutningar.

| d) | Vikten på tankarna, komplett med toleranser. |
| --- | --- |

d)

Vikten på tankarna, komplett med toleranser.

| e) | Materialspecifikationer, kompletta med lägsta krav på mekaniska och kemiska egenskaper eller toleransgränser. |
| --- | --- |

e)

Materialspecifikationer, kompletta med lägsta krav på mekaniska och kemiska egenskaper eller toleransgränser.

| f) | Andra uppgifter, som minsta provningstryck. |
| --- | --- |

f)

Andra uppgifter, som minsta provningstryck.

3.3.2   Rapport om spänningsanalys

En spänningsanalys ska tillhandahållas.

Som godtagbara beräkningsmetoder räknas

| a) | finit element-metod, |
| --- | --- |

a)

finit element-metod,

| b) | finit differens-metod, |
| --- | --- |

b)

finit differens-metod,

| c) | BEM (Boundary Element Method), |
| --- | --- |

c)

BEM (Boundary Element Method),

| d) | annan etablerad metod. |
| --- | --- |

d)

annan etablerad metod.

En tabell där de beräknade spänningarna i rapporten summeras ska tillhandahållas.

3.3.3   Materialprovningsdata

En detaljerad beskrivning av de material som används i konstruktionen och toleranserna för materialegenskaperna ska tillhandahållas.

3.3.4   Provningsdata för konstruktion

Tankens material, konstruktion, tillverkning och besiktning ska hålla en tillräckligt hög nivå för den avsedda driften, vilket ska visas genom de provningar som krävs för varje särskild tankkonstruktion, när tanken provas enligt de provningsmetoder som beskrivs i tillägg A till denna bilaga.

I konstruktionens provningsdata ska även anges mått, väggtjocklekar och vikter för varje provtank.

3.3.5   Brandskydd

Användningen av övertrycksanordningar för att skydda tanken från att plötsligt sprängas när den utsätts för eld enligt punkt A.1 i tillägg A till denna bilaga ska beskrivas. Brandskyddets provdata ska visa effektiviteten hos det angivna brandskyddssystemet.

3.3.6   Tankupphängningar

Information om tankupphängningar eller upphängningskrav ska tillhandahållas enligt punkt 4.11.

3.3.7   Tillverkningsdata

Beskrivningar av tillverkningsprocesser och produktionsprovningar ska tillhandahållas.

Följande aspekter ska uppfylla kraven i EN 1251-2 (2000):

| a) | Kvalitetssystem. |
| --- | --- |

a)

Kvalitetssystem.

| b) | Kapning. |
| --- | --- |

b)

Kapning.

| c) | Kallformning. |
| --- | --- |

c)

Kallformning.

| d) | Varmformning. |
| --- | --- |

d)

Varmformning.

| e) | Tillverkningstoleranser. |
| --- | --- |

e)

Tillverkningstoleranser.

| f) | Svetsning. |
| --- | --- |

f)

Svetsning.

| g) | Ej svetsade fogar. |
| --- | --- |

g)

Ej svetsade fogar.

3.3.8   Specifikationsblad

En översikt över dokumenten som innehåller de uppgifter som krävs i punkt 5.1. ska lämnas på ett specifikationsblad för varje tankkonstruktion. Titel, referensnummer, ändringsnummer och datum för originalutgåvan och senare utgåvor ska anges för varje dokument. Utfärdaren ska ha undertecknat eller satt sina initialer på alla dokument. Specifikationsbladet ska tilldelas ett nummer, och om tillämpligt ändringsnummer, som kan användas för att referera till tankkonstruktionen och ska undertecknas av den ansvariga konstruktören. Det ska finnas plats för en registreringstämpel på specifikationsbladet.

3.3.9.1   Extra stöduppgifter

Extra information som kan ge stöd åt ansökan, som tidigare användning av föreslaget material eller användning av en särskild tankkonstruktion under andra driftsförhållanden, ska uppges när så är tillämpligt.

3.4   Godkännande och certifiering

3.4.1   Kontroll och provning

Bedömningen av överensstämmelse ska utföras enligt bestämmelserna i punkt 11 i dessa föreskrifter.

För att säkerställa att tankarna överensstämmer med dessa föreskrifter ska de genomgå kontroller enligt punkt 4.10, som ska utföras av den behöriga myndigheten.

3.4.2   Provningsintyg

Om resultaten från prototypprovningarna enligt punkt 4.10 är tillfredsställande ska den behöriga myndigheten utfärda ett provningsintyg. Ett exempel på ett provningsintyg finns i tillägg D till denna bilaga.

4.   KRAV

4.1   Allmänt

Tankkonstruktionen ska omfatta alla relevanta aspekter som krävs för att säkerställa att varje tank som tillverkas enligt konstruktionsbeskrivningen är lämplig för avsedd användning under angiven livslängd.

4.2   Konstruktion

Dessa föreskrifter innehåller inga konstruktionsbeskrivningar, men det ställs krav på att konstruktionens fullgodhet visas genom lämpliga beräkningar och bevisas genom att tankarna konsekvent klarar de material-, konstruktions- och produktionsprovningar som föreskrivs i dessa föreskrifter.

4.3   Material

Använda material ska vara lämpliga för de driftsförhållanden som anges i punkt 2. Konstruktionen ska inte låta oförenliga material komma i kontakt med varandra. Konstruktionsprovningarna för material är sammanfattade i tabell 6.1.

Materialen i bränsletanken och dess tillbehör ska, när så är tillämpligt, vara förenliga med

| a) | LNG, |
| --- | --- |

a)

LNG,

| b) | andra ämnen och vätskor som finns i en fordonsmiljö, som kylmedel, bromsvätska och batterisyra. |
| --- | --- |

b)

andra ämnen och vätskor som finns i en fordonsmiljö, som kylmedel, bromsvätska och batterisyra.

Material som används vid låga temperaturer ska följa seghetskraven i ISO 21028-1 (2004). För icke-metalliska material ska lämpligheten vid låg temperatur bekräftas genom en experimentell metod, som tar hänsyn till driftsförhållandena.

Materialen som används för det yttre höljet ska se till att isoleringssystemet hålls intakt och vara av austenitiskt rostfritt stål; deras töjning vid brott ska, vid temperaturen för flytande kväve, vara minst 12 %.

För det inre kärlet ska materialen klara alla utmattningslaster under drift,

Ingen korrosionsmån krävs för det inre kärlet. Ingen korrosionsmån krävs för andra ytor, förutsatt att de är skydda mot korrosion.

För svetsade kärl ska svetsfogarna ha liknande egenskaper som de som specificeras för grundmaterialet vid alla temperaturer som materialet kan utsättas för.

4.3.1   Sammansättning

Den kemiska sammansättningen för alla stål ska deklareras och definieras, åtminstone vad gäller innehållet av kol, mangan, kisel, nickel, krom och molybden, samt eventuella andra legeringselement som avsiktligen tillsats.

4.3.2   Draghållfasthetsprovning

Hållfasthetsegenskaperna för svetsat stål i det inre kärlet ska provas enligt EN 895:1995 och EN 6892-1:2009.

4.3.3   Slagprovning

Slagegenskaperna för svetsat stål i det inre kärlet ska provas enligt EN 1251-2:2000 och EN 10045-1:1990.

4.3.4   Böjningsprovning

Böjegenskaperna för svetsat stål i det inre kärlet ska provas enligt EN 910:1996.

4.3.5   Granskning av svetsfogar

Radiografisk undersökning av svetsat stål i det inre kärlet ska utföras enligt EN 1251-2:2000 och EN 1435:1997.

4.4   Provningstryck

Följande minsta provningstryck ska användas för det inre kärlet vid tillverkning:

Pprovning = 1,3 (WP + 0,1) [MPa]

där

WP är arbetstrycket i MPa.

4.5   Spänningsanalys

En spänningsanalys ska utföras för att motivera valet av konstruktionens minsta väggtjocklek. En spänningsanalys ska även utföras för att motivera konstruktionen av inre stödjande element när tanken utsätts för sådana accelerationer som beskrivs i punkt 18.4.4 i dessa föreskrifter. Spänningen ska inte överskrida materialets minsta övre sträckgräns vid beräkning enligt en linjär spänningsmodell. Den tillåtna spänningen i de inre stödjande elementen behöver inte beräknas om det kan visas att bränsletanken klarar de accelerationer som anges i punkt 18.4.4 utan strukturskador på den inre tanken och dess stöd.

4.6   Kontroll och provning

Genom tillverkningskontrollfunktionen ska det specificeras vilka program och tillvägagångssätt som ska tillämpas för följande:

| a) | Tillverkningskontroll, provning och godkännandekrav. |
| --- | --- |

a)

Tillverkningskontroll, provning och godkännandekrav.

| b) | Periodisk driftkontroll, provning och godkännandekrav. Intervallen mellan de visuella kontrollerna av de yttre tankytorna ska vara enligt punkt 2.1.3 i denna bilaga. En vägledning för tillverkarens instruktioner för hantering, användning och kontroll finns i tillägg G till denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

Periodisk driftkontroll, provning och godkännandekrav. Intervallen mellan de visuella kontrollerna av de yttre tankytorna ska vara enligt punkt 2.1.3 i denna bilaga. En vägledning för tillverkarens instruktioner för hantering, användning och kontroll finns i tillägg G till denna bilaga.

4.7   Brandskydd

Alla tankar ska skyddas från brand med hjälp av övertrycksanordningar. Tanken, dess material, övertrycksanordningar och all tillagd isolering eller tillagda skyddsmaterial ska konstrueras för att tillsammans garantera en tillräcklig säkerhet vid brand enligt den provning som anges i punkt A.1 (i tillägg A till bilaga 3B).

Övertrycksanordningar ska provas enligt punkt A.1 (i tillägg A till bilaga 3B).

4.8   (Reserverat)

4.9   Tankupphängningar

Tillverkaren ska ange på vilket sätt tanken/tankarna ska fästas vid montering i fordon. Tillverkaren ska också tillhandahålla installationsanvisningar, inklusive maximal fastspänningskraft och maximalt vridmoment för att inte orsaka för hög spänning i tanken eller skada tankytan.

4.10   Konstruktionsprovning

För typgodkännande av en tanktyp ska det visas att materialet, konstruktionen, tillverkningen och besiktningen håller en tillräckligt hög nivå för den avsedda driften, genom att tanken klarar materialprovningarnas krav, som sammanställts i tabell 6.1 i denna bilaga, och tankprovningarnas krav, som sammanställts i tabell 6.2 i denna bilaga, med alla provningar utförda enligt de provningsmetoder som beskrivs i tillägg A till denna bilaga. Provtanken ska väljas ut och provas under överinseende av behörig myndighet. Om fler tankar provas än vad som krävs enligt denna bilaga ska alla resultat dokumenteras.

4.11   Produktionsundersökningar och provningar

Beskrivningar av produktionsundersökningar och provningar ska tillhandahållas.

Följande aspekter ska uppfylla kraven i EN 1251-2 (2000):

| a) | Inspektionssteg. |
| --- | --- |

a)

Inspektionssteg.

| b) | Provplaner för produktionskontroll. |
| --- | --- |

b)

Provplaner för produktionskontroll.

| c) | Icke-förstörande provning. |
| --- | --- |

c)

Icke-förstörande provning.

| d) | Åtgärder. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder.

| e) | Tryckprovning. |
| --- | --- |

e)

Tryckprovning.

4.12   Om provningskraven inte uppfylls

Om provningskraven inte uppfylls ska omprovning göras enligt följande:

| a) | Om det finns bevis för ett fel i provningsförfarandet, eller ett fel i mätningen, ska en ny provning göras. Om resultatet av denna provning är tillfredsställande ska det första provningen ignoreras. |
| --- | --- |

a)

Om det finns bevis för ett fel i provningsförfarandet, eller ett fel i mätningen, ska en ny provning göras. Om resultatet av denna provning är tillfredsställande ska det första provningen ignoreras.

| b) | Om provningen har utförts på ett korrekt sätt ska orsaken till underkännandet identifieras. |
| --- | --- |

b)

Om provningen har utförts på ett korrekt sätt ska orsaken till underkännandet identifieras.

Om underkännandet upptäcks under icke-förstörande provning ska alla upptäckta defekta tankar kasseras eller repareras på godkänt sätt. De tankar som inte kasserats räknas då som ett nytt parti. Alla de prototyp- eller partiprovningar som behövs för att bevisa godtagbarheten för det nya partiet ska utföras igen. Om en eller flera provningar visar sig vara ens delvis otillfredsställande ska alla tankar i partiet kasseras.

4.13   Ändring av konstruktion

En konstruktionsändring är varje förändring i valet av material eller dimensionsändring som inte faller inom normala tillverkningstoleranser.

Mindre konstruktionsändringar ska tillåtas bli godkända med ett minskat provprogram. Konstruktionsändringarna som anges i tabell 6.4 kräver konstruktionsprovning enligt vad som specificeras.

Tabell 6.1

Provning för konstruktionsmaterial

| Material i inre kärl | Motsvarande punkt i denna bilaga |
| --- | --- |
| Draghållfasthetsprovning | 4.3.2 |
| Slagprovning | 4.3.3 |
| Böjningsprovning | 4.3.4 |
| Granskning av svetsfogar | 4.3.5 |

Material i inre kärl

Motsvarande punkt i denna bilaga

Draghållfasthetsprovning

4.3.2

Slagprovning

4.3.3

Böjningsprovning

4.3.4

Granskning av svetsfogar

4.3.5

Tabell 6.2

Konstruktionsprovning för tank

| | Provning och hänvisning till bilaga |
| --- | --- |
| Provning i öppen eld | Tillägg A punkt A.1 i bilaga 3B |
| Fallprovning | Tillägg A punkt A.2 i bilaga 3B |
| Provning av hålltid | Tillägg A punkt A.3 i bilaga 3B |

Provning och hänvisning till bilaga

Provning i öppen eld

Tillägg A punkt A.1 i bilaga 3B

Fallprovning

Tillägg A punkt A.2 i bilaga 3B

Provning av hålltid

Tillägg A punkt A.3 i bilaga 3B

Tabell 6.3

Inspektionskrav för produktionskontroll

Kvalitetsinspektion

Provningsplattor för produktionskontroll

Icke-förstörande provning

Tryckprovning

Tabell 6.4

Ändring av konstruktion

| | Provningstyp |
| --- | --- |
| Ändring av konstruktion | A.1 | Öppen eld |

Provningstyp

Ändring av konstruktion

A.1

Öppen eld

| A.2 | Fallprovning |
| --- | --- |

A.2

Fallprovning

| A.3 | Hålltid |
| --- | --- |

A.3

Hålltid

Diameter > 20 %

X

X

X

Längd > 50 %

X

X

X

Arbetstryck > 20 %

X

X

X

Isoleringsmaterial/Isoleringsmetod

X

X

4.14   Tryckprovning

Varje tank ska tryckprovas enligt punkt A.4 (i tillägg A till bilaga 3B).

4.15   Konstruktionsprovning för tank

4.15.1   Allmänt

Provning ska utföras på färdiga tankar som är representativa för normal produktion och är kompletta med identifieringsmärken. Urval, intygande och dokumentering av resultaten ska ske enligt punkt 4.11.

4.15.2   Provning i öppen eld

Provning ska utföras enligt punkt A.1 (i tillägg A till bilaga 3B) och resultatet ska uppfylla kraven däri.

5.   MÄRKNINGAR

5.1   Tillverkaren ska förse varje tank med tydlig och outplånlig märkning som är minst 6 mm hög. Märkningen ska göras antingen med självhäftande etiketter eller med fastsvetsade skyltar. Självhäftande etiketter och deras fastsättning ska överensstämma med ISO 7225 eller en likvärdig standard. Det är tillåtet att använda flera etiketter eller skyltar och dessa ska då placeras så att de inte skyms av monteringsfästen. Varje tank som överensstämmer med denna bilaga ska märkas på följande sätt:

| a) | Obligatoriska uppgifter






  i) | ”ENDAST LNG”. |
| --- | --- | --- |

a)

Obligatoriska uppgifter

i)

”ENDAST LNG”.

| ii) | Uppgifter om tillverkaren. |
| --- | --- |

ii)

Uppgifter om tillverkaren.

| iii) | Tankidentifiering (tillämpligt delnummer och ett serienummer som är unikt för varje behållare). |
| --- | --- |

iii)

Tankidentifiering (tillämpligt delnummer och ett serienummer som är unikt för varje behållare).

| iv) | Arbetstryck vid viss temperatur. |
| --- | --- |

iv)

Arbetstryck vid viss temperatur.

| v) | Föreskriftsnummer, samt tanktyp och godkännandeintygets nummer. |
| --- | --- |

v)

Föreskriftsnummer, samt tanktyp och godkännandeintygets nummer.

| vi) | De övertrycksanordningar och/eller övertrycksventiler som är godkända för användning med tanken, eller metoderna för att få information om godkända brandskyddssystem. |
| --- | --- |

vi)

De övertrycksanordningar och/eller övertrycksventiler som är godkända för användning med tanken, eller metoderna för att få information om godkända brandskyddssystem.

| vii) | När etiketter används ska alla tankar ha unika identifieringsnummer stämplade på en synlig metallyta, för att möjliggöra spårning om etiketten skulle förstöras. |
| --- | --- |

vii)

När etiketter används ska alla tankar ha unika identifieringsnummer stämplade på en synlig metallyta, för att möjliggöra spårning om etiketten skulle förstöras.

| b) | Icke obligatoriska uppgifter:
  På en eller flera separata etiketter kan följande icke obligatoriska uppgifter ges:






  i) | Gastemperaturområdet, t.ex. – 195 °C till + 65 °C. |
| --- | --- | --- |

b)

Icke obligatoriska uppgifter:

På en eller flera separata etiketter kan följande icke obligatoriska uppgifter ges:

i)

Gastemperaturområdet, t.ex. – 195 °C till + 65 °C.

| ii) | Tankens nominella volym med två siffrors noggrannhet, till exempel 120 liter. |
| --- | --- |

ii)

Tankens nominella volym med två siffrors noggrannhet, till exempel 120 liter.

| iii) | Datum för ursprunglig provningstryckning (månad och år). |
| --- | --- |

iii)

Datum för ursprunglig provningstryckning (månad och år).

Märkningarna ska anges i den listade ordningen, men den specifika placeringen kan variera beroende på det tillgängliga utrymmet. Följande är ett godkänt exempel på obligatoriska uppgifter:

| ENDAST LNG
  Tillverkare/delnummer/serienummer
  1,6 MPa (16 bar)/– 160 °C
  ECE R 110 LNG (registreringsnummer ...)
  ”Använd endast övertrycksanordningar som godkänts av tillverkaren” |
| --- |

ENDAST LNG

Tillverkare/delnummer/serienummer

1,6 MPa (16 bar)/– 160 °C

ECE R 110 LNG (registreringsnummer ...)

”Använd endast övertrycksanordningar som godkänts av tillverkaren”

6.   FÖRBEREDELSE FÖR LEVERANS

Före leverans från tillverkaren ska varje tank rengöras invändigt Tankar som inte genast tillsluts genom montering av en ventil, och säkerhetsanordningar om så är tillämpligt, ska förses med pluggar, som förhindrar att fukt tränger in och som skyddar gängorna, i alla öppningar.

Tillverkarens användningsintyg och alla uppgifter som krävs för korrekt hantering, användning och kontroll under drift av tanken ska tillhandahållas köparen. Intyget ska innehålla de uppgifter som anges i tillägg D till denna bilaga.

Tillägg A

PROVNINGSMETODER

A.1   PROVNING I ÖPPEN ELD

A.1.1   Allmänt

Provningarna i öppen eld är utformade för att visa att färdiga tankar kompletta med det brandskyddssystem (tankventil, övertrycksventiler och/eller inbyggd värmeisolering) som anges i konstruktionsbeskrivningen inte kommer att brista när de provas under angivna brandförhållanden. Stor försiktighet måste iakttas vid provning i öppen eld om tanken skulle brista.

A.1.2   Tankens uppriggning

Den inre tanken ska ha samma temperatur som den kondenserade naturgasen (LNG). Detta krav ska anses vara uppfyllt om bränsletanken under de föregående 24 timmar har innehållit en volym flytande LNG som åtminstone motsvarar hälften av den inre tankens volym.

Bränsletanken ska fyllas med LNG så att den mängd LNG som mäts med massmätningssystemet är inom 10 % av den största tillåtna nettomängd som den inre tanken får innehålla.

A.1.3   Eldkälla

Eldkällans längd och bredd ska överskrida bränsletankens mått i planet med 0,1 m. I ISO 11439 finns anvisningar för hur en lämplig provning i öppen eld utförs. Genomsnittstemperaturen ska förbli över 590 °C under hela provningen.

Valfritt bränsle kan användas för eldkällan, under förutsättning att det ger likformig värme i tillräcklig mängd för att bibehålla den angivna provningstemperaturen tills tanken har ventilerats. Vid valet av bränsle ska hänsyn tas till luftföroreningsaspekter. Eldanordningen ska dokumenteras med tillräcklig noggrannhet för att garantera att den takt med vilken värme tillförs tanken kan upprepas. Alla eventuella fel eller brister i samband med eldkällan under provningen gör resultatet ogiltigt.

A.1.4   Temperatur- och tryckmätningar

Den genomsnittliga temperaturen i utrymmet 10 mm under bränsletanken, som ska mätas av två eller flera termoelement, ska vara minst 590 °C.

Termoelementens temperaturer och tanktrycket ska dokumenteras åtminstone var 30:e sekund under provningen.

A.1.5   Allmänna provkrav

Bränsletankens tryck i början av provningen ska ligga inom 0,1 MPa från mättnadstrycket för den kondenserade naturgasen (LNG) i den inre tanken.

Tiden som går från det att genomsnittstemperaturen först når 590 °C till dess att den primära övertrycksventilen öppnas ska mätas.

När övertrycksventilen öppnats ska provningen fortsätta till dess att övertrycksventilens utblåsning är klar.

A.1.6   Godkända resultat

Bränsletankens hålltid, som är den tid som förlöper innan övertrycksventilen öppnas, ska inte understiga 5 minuter vid extern brand.

Bränsletanken får inte sprängas och trycket i den inre tanken får inte överskrida det tillåtna felintervallet för den inre tanken. Den sekundära övertrycksventilen ska begränsa trycket inuti den inre tanken till det provningstryck som anges i punkt 4.4 i bilaga 3B.

A.2   FALLPROVNING

Varje familj av bränsletankar ska provas genom fallprovning för att kontrollera tankarnas motståndskraft. Fallprovningarna ska innefatta en nio meters fallprovning för bränsletanken på det mest kritiska området på tanken (förutom änden där rörledningarna ansluts) och en tre meters fallprovning på änden där rörledningarna ansluts. Tanken ska innehålla en motsvarande full vikt med flytande kväve som mättats till halva arbetstrycket. Ingen produkt får förloras under en timme efter fallprovningen, förutom i form av utsläpp genom övertrycksventilen och i form av ånga mellan påfyllningshalsen och den sekundära backventilen om fallprovningen innefattar påfyllningshalsen. Förlorat vakuum, tillbuckling av kärlet, rörledningar eller rörledningsskydd och skador på stödstruktursystemet är däremot godtagbart.

Tanken ska utsättas för en vertikal fallprovning så att den faller på en fast, plan, oelastisk, jämn och horisontell yta med en islagspunkt enligt nedan. För att åstadkomma detta ska tanken hängas på den definierade minimihöjden över marken i en punkt som är diametralt motsatt islagspunkten, så att tyngdpunkten hamnar vertikalt ovanför.

Bränslepumpar och andra tanktillbehör ska också klara fallprovningens krav och vara monterade under provningarna.

A.3   PROVNING AV HÅLLTID

Tanken ska fyllas med 10 % av den högsta tillåtna nettomängden LNG, vid tillverkarens specificerade högsta värden för temperatur och tryck vid fyllning. Det hydrostatiska trycket ska mätas varje minut under minst 120 timmar vid en omgivningstemperatur på 20 °C ± 5 °C. Det hydrostatiska trycket ska vara stabilt (inom 10 kPa) eller öka under provningens gång. Den sammanlagda vikten för tanken och innehållet ska mätas och det ska kontrolleras att vikten är stabil (inom 1 %) under hela provningen; utsläpp av vätskor (bubbeltätt) under provningen är inte godtagbart. Det uppmätta hydrostatiska trycket efter minst 120 timmarska vara lägre än den nominella inställningen för den primära övertrycksventilen för tanken för att resultatet ska anses godtagbart. Om det hydrostatiska trycket är lägre än den nominella inställningen för den primära övertrycksventilen efter 12 timmar, kan provningen fortsättas till dess att detta tryck uppnås och tillverkarens högsta värden för temperatur och tryck vid fyllning kan definieras som det hydrostatiska tryck som registrerades 120 timmar innan den nominella inställningen för den primära övertrycksventilen uppnåddes. Tillverkaren kan även ange en längre hålltid än 120 timmar, eller en hålltid (som är längre än 120 timmar) i förhållande till temperatur och tryck vid fyllning som baseras på det registrerade hydrostatiska trycket över tid.

A.4   TRYCKPROVNING

Varje inre kärl ska undersökas vid det provningstryck som definieras i punkt 4.4 i bilaga 3B, som ska behållas under minst 30 sekunder utan tecken på läckage, synlig formförändring eller andra fel.

Tillägg B

RAPPORTBLANKETT

Observera: Det här tillägget är inte en obligatorisk del av denna bilaga.

Följande mallar bör användas:

| 1. | Beskrivning och serienummer för kärlet |
| --- | --- |

1.

Beskrivning och serienummer för kärlet

| 2. | Överensstämmelseintyg, för övertrycksventiler, manuella ventiler, påfyllnadsutrustning etc. |
| --- | --- |

2.

Överensstämmelseintyg, för övertrycksventiler, manuella ventiler, påfyllnadsutrustning etc.

| 3. | Rapport för radiografisk undersökning – svetsfogar |
| --- | --- |

3.

Rapport för radiografisk undersökning – svetsfogar

| 4. | Rapport för mekaniska prov– draghållfasthetsprovningar för fogar, böjprov, slagprov |
| --- | --- |

4.

Rapport för mekaniska prov– draghållfasthetsprovningar för fogar, böjprov, slagprov

| 5. | Rapporter för materialprovning – alla stålkomponenter i inre kärl |
| --- | --- |

5.

Rapporter för materialprovning – alla stålkomponenter i inre kärl

Tillägg C

TANKTILLVERKARENS INSTRUKTIONER FÖR HANTERING, ANVÄNDNING OCH KONTROLL AV TANKAR

C.1   ALLMÄNT

Det här tilläggets viktigaste funktion är att ge vägledning till köpare, distributörer, installatörer och användare av tankar för en säker användning under tankens beräknade livslängd.

C.2   DISTRIBUTION

Tillverkaren ska upplysa köparen om att instruktionerna ska tillhandahållas alla parter som är inblandade i distribution, hantering, installation och användning av tanken. Dokumentet får kopieras i tillräckligt antal för detta ändamål, men kopiorna ska märkas med referens till den levererade tanken.

C.3   REFERENS TILL GÄLLANDE REGLER, STANDARDER OCH BESTÄMMELSER

Specifika instruktioner kan anges med hänvisning till nationella eller erkända regler, standarder och bestämmelser.

C.4   HANTERING AV TANKEN

Föreskrifter för hanteringen ska tillhandahållas så att tanken inte får oacceptabla skador eller förorenas under hanteringen.

C.5   INSTALLERING

Installationsinstruktioner ska tillhandahållas så att tanken inte får oacceptabla skador under installationen eller vid normal drift under den beräknade livslängden.

Om monteringsinformation lämnas av tillverkaren ska instruktionerna när så är relevant innehålla uppgifter om till exempel hållarens konstruktion, användningen av elastiska packningsmaterial, rätt åtdragningsmoment och om hur man undviker direkt exponering av tanken för kemiska och mekaniska kontakter.

Om monteringsinformation inte lämnas av tillverkaren ska tillverkaren göra köparen uppmärksam på möjliga långsiktiga skador från fordonets monteringssystem, till exempel genom rörelser i fordonets kaross och tankens utvidgning/sammandragning vid tryck- och temperaturförändringar under drift.

När så är tillämpligt ska köparen uppmärksammas om behovet av att utföra installationer på ett sådant sätt att vätskor och fasta föremål inte kan ansamlas och orsaka skador på tankmaterialet.

Det ska anges vilken övertrycksanordning som ska monteras.

C.6   ANVÄNDNING AV TANKAR

Tillverkaren ska fästa köparens uppmärksamhet på de avsedda driftsförhållanden som anges i dessa föreskrifter, särskilt tankarnas högsta tillåtna tryck.

C.7   DRIFTSKONTROLLER

Tillverkaren ska noga ange användarens skyldighet att iaktta kraven på tankkontroller (till exempel intervall för omkontroll av behörig personal). Denna information ska överensstämma med godkännandekraven för konstruktionen.

Tillägg D

RAPPORTBLANKETT 1

Observera: Det här tillägget är inte en obligatorisk del av denna bilaga.

Följande mallar bör användas:

| 1. | Mall 1: Tillverkningsrapport och överensstämmelseintyg |
| --- | --- |

1.

Mall 1: Tillverkningsrapport och överensstämmelseintyg

| 2. | Tillverkad av: ... |
| --- | --- |

2.

Tillverkad av: ...

| 3. | Adress: ... |
| --- | --- |

3.

Adress: ...

| 4. | Registreringsnummer: ... |
| --- | --- |

4.

Registreringsnummer: ...

| 5. | Tillverkarens märke och nummer: ... |
| --- | --- |

5.

Tillverkarens märke och nummer: ...

| 6. | Serienummer: från ... till och med ... |
| --- | --- |

6.

Serienummer: från ... till och med ...

| 7. | Tankbeskrivning: ... |
| --- | --- |

7.

Tankbeskrivning: ...

| 8. | STORLEK: Yttre diameter: ... mm; Längd: ... mm |
| --- | --- |

8.

STORLEK: Yttre diameter: ... mm; Längd: ... mm

| 9. | Märkningar stämplade på skuldran eller på etiketter på tanken:






  a) | ”ENDAST LNG”: ... |
| --- | --- | --- |

9.

Märkningar stämplade på skuldran eller på etiketter på tanken:

a)

”ENDAST LNG”: ...

| b) | ”FÅR EJ ANVÄNDAS EFTER”: ... |
| --- | --- |

b)

”FÅR EJ ANVÄNDAS EFTER”: ...

| c) | Tillverkarens märke: ... |
| --- | --- |

c)

Tillverkarens märke: ...

| d) | Serie- och delnummer: ... |
| --- | --- |

d)

Serie- och delnummer: ...

| e) | Arbetstryck i MPa: ... |
| --- | --- |

e)

Arbetstryck i MPa: ...

| f) | Föreskrifter nr ... |
| --- | --- |

f)

Föreskrifter nr ...

| g) | Brandskyddstyp: ... |
| --- | --- |

g)

Brandskyddstyp: ...

| h) | Datum för ursprunglig provning (månad och år): ... |
| --- | --- |

h)

Datum för ursprunglig provning (månad och år): ...

| i) | Egenvikt för tom tank (kg): ... |
| --- | --- |

i)

Egenvikt för tom tank (kg): ...

| j) | Behörigt organs eller inspektörs märke: ... |
| --- | --- |

j)

Behörigt organs eller inspektörs märke: ...

| k) | Volym i liter: ... |
| --- | --- |

k)

Volym i liter: ...

| l) | Provningstryck i MPa: ... |
| --- | --- |

l)

Provningstryck i MPa: ...

| m) | Eventuella särskilda anvisningar:... |
| --- | --- |

m)

Eventuella särskilda anvisningar:...

| 10. | Varje tank har tillverkats i enlighet med alla krav i föreskrifter nr ... enligt tankbeskrivningen ovan. De föreskrivna rapporterna om provningsresultaten har bifogats. |
| --- | --- |

10.

Varje tank har tillverkats i enlighet med alla krav i föreskrifter nr ... enligt tankbeskrivningen ovan. De föreskrivna rapporterna om provningsresultaten har bifogats.

| 11. | Jag intygar härmed att alla dessa provningsresultat har visat sig vara tillfredsställande på alla sätt och uppfyller kraven för den typ som angetts ovan. |
| --- | --- |

11.

Jag intygar härmed att alla dessa provningsresultat har visat sig vara tillfredsställande på alla sätt och uppfyller kraven för den typ som angetts ovan.

| 12. | Kommentarer: ... |
| --- | --- |

12.

Kommentarer: ...

| 13. | Behörig myndighet: ... |
| --- | --- |

13.

Behörig myndighet: ...

| 14. | Kontrollantens underskrift: ... |
| --- | --- |

14.

Kontrollantens underskrift: ...

| 15. | Tillverkarens underskrift: ... |
| --- | --- |

15.

Tillverkarens underskrift: ...

| 16. | Ort och datum: ... |
| --- | --- |

16.

Ort och datum: ...

---

BILAGA 4A

Bestämmelser för typgodkännande av automatventil, backventil, övertrycksventil, övertrycksanordning (temperaturstyrd), flödesbegränsningsventil, manuell ventil och övertrycksanordning (tryckstyrd) för CNG

1.   SYFTET MED DENNA BILAGA ÄR ATT FASTSTÄLLA BESTÄMMELSERNA FÖR TYPGODKÄNNANDE AV AUTOMATVENTILEN, BACKVENTILEN, ÖVERTRYCKSVENTILEN, ÖVERTRYCKSANORDNINGEN OCH FLÖDESBEGRÄNSNINGSVENTILEN.

2.   CNG-AUTOMATVENTILEN

2.1   De material i CNG-automatventilen som kommer i kontakt med CNG under drift ska vara förenliga med CNG-provningsgasen. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

2.2   Driftspecifikationer

2.2.1   CNG-automatventilen ska vara konstruerad för att klara ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) utan läckage eller deformation.

2.2.2   CNG-automatventilen ska vara konstruerad så att den är läckagesäker vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) (se bilaga 5B).

2.2.3   CNG-automatventilen ska, i den normala driftsposition som tillverkaren anger för den, manövreras 20 000 gånger och sedan stängas av. Automatventilen ska förbli läckagesäker vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) (se bilaga 5B).

2.2.4   Om automatventilen stängs under kontrollerade stoppfaser ska ventilen bli föremål för följande antal åtgärder under provningen enligt punkt 2.2.3:

| a) | 200 000 cykler (”H1”) om motorn automatiskt stängs av när fordonet stannar. |
| --- | --- |

a)

200 000 cykler (”H1”) om motorn automatiskt stängs av när fordonet stannar.

| b) | 500 000 cykler (”H2”) om motorn utöver led a även stängs av automatiskt när fordonet körs endast med elektrisk motor. |
| --- | --- |

b)

500 000 cykler (”H2”) om motorn utöver led a även stängs av automatiskt när fordonet körs endast med elektrisk motor.

| c) | 1 000 000 cykler (”H 3”) om motorn utöver vad som sägs led a eller b även stängs av automatiskt när gaspedalen släpps.
  Utan hinder av ovannämnda bestämmelser ska den ventil som uppfyller led b anses uppfylla kraven i led a, och den ventil som överensstämmer med led c ska anses uppfylla kraven i leden a och b. |
| --- | --- |

c)

1 000 000 cykler (”H 3”) om motorn utöver vad som sägs led a eller b även stängs av automatiskt när gaspedalen släpps.

Utan hinder av ovannämnda bestämmelser ska den ventil som uppfyller led b anses uppfylla kraven i led a, och den ventil som överensstämmer med led c ska anses uppfylla kraven i leden a och b.

2.2.5   CNG-automatventilen ska vara konstruerad för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

2.3   Det elektriska systemet, om sådant finns, ska vara isolerat från själva automatventilen. Isolationsresistansen ska vara > 10 ΜΩ.

2.4   Automatventiler som aktiveras elektriskt ska var i ”stängt” läge när strömmen stängs av.

2.5   Automatventilen ska klara de provningsförfaranden för komponentklassen som anges i schemat i figur 1–1 i punkt 3 i dessa föreskrifter.

3.   BACKVENTILEN

3.1   De material i backventilen som kommer i kontakt med CNG under drift ska vara förenliga med CNG-provningsgasen. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

3.2   Driftspecifikationer

3.2.1   Backventilen ska vara konstruerad för att klara ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) utan läckage eller deformation.

3.2.2   Backventilen ska vara konstruerad så att den är läckagesäker (utåt) vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) (se bilaga 5B).

3.2.3   Backventilen ska, i den normala driftsposition som tillverkaren anger för den, manövreras 20 000 gånger och sedan stängas av. Backventilen ska förbli läckagesäker (utåt) vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) (se bilaga 5B).

3.2.4   Backventilen ska vara konstruerad för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

3.3   Backventilen ska klara de provningsförfaranden för komponentklassen som anges i schemat i figur 1–1 i punkt 3 i dessa föreskrifter.

4.   ÖVERTRYCKSVENTILEN OCH ÖVERTRYCKSANORDNINGEN

4.1   De material i övertrycksventilen och övertrycksanordningen som kommer i kontakt med CNG under drift ska vara förenliga med CNG-provningsgasen. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

4.2   Driftspecifikationer

4.2.1   Övertrycksventiler och övertrycksanordningar i klass 0 ska vara konstruerade så att de klarar ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) med utloppen stängda.

4.2.2   Övertrycksventiler och övertrycksanordningar i klass 1 ska vara konstruerade så att de är läckagesäkra vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) med utloppen stängda (se bilaga 5B).

4.2.3   Övertrycksventiler i klasserna 1 och 2 ska vara så konstruerade att de är läckagesäkra vid dubbla arbetstrycket med utloppen avstängda.

4.2.4   Övertrycksanordningen ska vara konstruerad så att säkringen öppnar vid en temperatur på 110 °C ± 10 °C.

4.2.5   Övertrycksventiler i klass 0 ska vara konstruerade för användning vid temperaturer från – 40 °C till + 85 °C.

4.3   Övertrycksventilen och övertrycksanordningen ska klara de provningsförfaranden för komponentklassen som anges i schemat i figur 1–1 i punkt 3 i dessa föreskrifter.

5.   FLÖDESBEGRÄNSNINGSVENTILEN

5.1   De material i flödesbegränsningsventilen som kommer i kontakt med CNG under drift ska vara förenliga med CNG-provningsgasen. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

5.2   Driftspecifikationer

5.2.1   Flödesbegränsningsventilen ska, om den inte är inbyggd i tanken, vara konstruerad för att klara ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa).

5.2.2   Flödesbegränsningsventilen ska vara konstruerad så att den är läckagesäker vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa).

5.2.3   Flödesbegränsningsventilen ska vara konstruerad för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

5.3   Flödesbegränsningsventilen ska vara monterad inuti behållaren.

5.4   Flödesbegränsningsventilen ska vara konstruerad med en förbikoppling för att möjliggöra tryckutjämning.

5.5   Flödesbegränsningsventilen ska gå över i stängt läge vid en tryckskillnad över ventilen på 650 kPa.

5.6   När flödesbegränsningsventilen är i stängt läge ska flödet genom förbikopplingen inte överskrida 0,05 normala m3/min, vid en tryckskillnad på 10 000 kPa.

5.7   Anordningen ska klara de provningsförfaranden för komponentklassen som anges i schemat i figur 1-1 i punkt 3 i dessa föreskrifter, med undantag för övertryck, yttre läckage, motståndskraft mot torr värme och ozonåldring.

6.   DEN MANUELLA VENTILEN

6.1   Manuella ventiler i klass 0 ska vara konstruerade så att de klarar ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket.

6.2   Manuella ventiler i klass 0 ska vara konstruerade för användning vid temperaturer från – 40 °C till + 85 °C.

6.3   Krav på manuell ventil

Ett provexemplar ska genomgå en utmattningsprovning med en tryckcykelfrekvens på högst 4 cykler/minuter enligt följande: ventilen hålls vid 20 °C medan trycket varierar mellan 2 MPa och 26 MPa under 2 000 cykler.

7.   ÖVERTRYCKSANORDNING (TRYCKSTYRD)

7.1   De material i den tryckstyrda övertrycksanordningen som kommer i kontakt med CNG under drift ska vara förenliga med CNG-provningsgasen. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

7.2   Driftspecifikationer

7.2.1   Tryckstyrda övertrycksanordningar i klass 0 ska vara konstruerade för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

7.2.2   Sprängningstrycket ska vara 34 MPa ± 10 % vid omgivningstemperatur och vid högsta driftstemperatur enligt bilaga 5O.

7.3   Anordningen ska klara de provningsförfaranden för komponentklassen som anges i schemat i figur 1-1 i punkt 3 i dessa föreskrifter, med undantag för övertryck, inre läckage och yttre läckage.

7.4   Krav på övertrycksanordningar (tryckstyrda).

7.4.1   Kontinuerlig drift

7.4.1.1   Provningsförfarande

Tryckcykelprova den tryckstyrda övertrycksanordningen enligt tabell 3 med vatten mellan 10 % och 100 % av arbetstrycket, med en högsta frekvens på 10 cykler/minut och en temperatur på 82 °C ± 2 °C eller 57 °C ± 2 °C.

Tabell 3

Provningstemperaturer och cykler

| Temperatur [°C] | Cykler |
| --- | --- |
| 82 | 2 000 |
| 57 | 18 000 |

Temperatur [°C]

Cykler

82

2 000

57

18 000

7.4.1.2   Krav

7.4.1.2.1   Efter utförd provning får komponenten inte läcka mer än 15 cm3/timme när den utsätts för ett gastryck som är lika med det högsta arbetstrycket vid omgivningstemperatur och vid högsta driftstemperatur enligt bilaga 5O.

7.4.1.2.2   Efter utförd provning ska den tryckstyrda övertrycksanordningens sprängningstryck vara 34 MPa ± 10 % vid omgivningstemperatur och vid högsta driftstemperatur enligt bilaga 5O.

7.4.2   Provning av motståndskraften mot korrosion

7.4.2.1   Provningsförfarande

Den tryckstyrda övertrycksanordningen ska genomgå det provningsförfarande som beskrivs i bilaga 5E, med undantag för läckageprovningen.

7.4.2.2   Krav

7.4.2.2.1   Efter utförd provning får komponenten inte läcka mer än 15 cm3/timme när den utsätts för ett gastryck som är lika med det högsta arbetstrycket vid omgivningstemperatur och vid högsta driftstemperatur enligt bilaga 5O.

7.4.2.2.2   Efter utförd provning ska den tryckstyrda övertrycksanordningens sprängningstryck vara 34 MPa ± 10 % vid omgivningstemperatur och vid högsta driftstemperatur enligt bilaga 5O.

---

BILAGA 4B

BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE AV BÖJLIGA BRÄNSLELEDNINGAR ELLER SLANGAR FÖR CNG OCH SLANGAR FÖR LNG

0.   Syftet med denna bilaga är att fastställa bestämmelserna för typgodkännande av böjliga slangar för användning med CNG eller LNG.

Den här bilagan omfattar tre typer av böjliga slangar för CNG (a, b och c) och en slangtyp för LNG (d), enligt följande:

| a) | Högtrycksslangar (klass 0). |
| --- | --- |

a)

Högtrycksslangar (klass 0).

| b) | Slangar för medelhögt tryck (klass 1). |
| --- | --- |

b)

Slangar för medelhögt tryck (klass 1).

| c) | Lågtrycksslangar (klass 2). |
| --- | --- |

c)

Lågtrycksslangar (klass 2).

| d) | LNG-slangar (klass 5). |
| --- | --- |

d)

LNG-slangar (klass 5).

1.   HÖGTRYCKSSLANGAR, KLASS 0

1.1   Allmänna specifikationer

1.1.1   Slangen ska vara konstruerad för att klara ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa).

1.1.2   Slangen ska vara konstruerad för att klara de temperaturer som anges i bilaga 5O.

1.1.3   Den inre diametern ska vara i överensstämmelse med tabell 1 i standarden ISO 1307.

1.2   Slangkonstruktion

1.2.1   Slangen ska bestå av en slätborrad inre slang och ett hölje av lämpligt syntetmaterial, samt vara armerad med ett eller flera mellanlager.

1.2.2   Armeringslagren ska ha ett hölje som skyddar mot korrosion.

Om ett korrosionssäkert material används för armeringslagren (till exempel rostfritt stål) behövs inget hölje.

1.2.3   Den inre slangen och höljet ska vara jämna och fria från porer, hål och främmande inslag.

En avsiktligt uppkommen punktering i höljet ska inte räknas som en defekt.

1.2.4   Höljet ska avsiktligt perforeras så att man undviker att bubblor bildas.

1.2.5   Om höljet är punkterat och armeringen är gjord av ett icke-korrosionssäkert material ska armeringen skyddas mot korrosion.

1.3   Specifikationer och provning för den inre slangen

1.3.1   Draghållfasthet och töjning för gummimaterial och termoelaster (TPE)

1.3.1.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 37. Draghållfastheten får inte vara lägre än 20 MPa och töjningen vid brott inte mindre än 250 %.

1.3.1.2   Motståndskraft mot n-pentan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-pentan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-pentan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 20 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 20 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 25 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 25 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 30 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 30 %.

Efter lagring i luft vid temperaturen 40 °C under 48 timmar får vikten jämfört med den ursprungliga vikten inte ha minskat med mer än 5 %.

1.3.1.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 1.3.1.1 utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

1.3.2   Draghållfasthet och töjning specifikt för termoplastiskt material

1.3.2.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 527-2, med följande villkor:

| a) | Typ av provexemplar: typ 1 BA. |
| --- | --- |

a)

Typ av provexemplar: typ 1 BA.

| b) | Töjningshastighet: 20 mm/minut. |
| --- | --- |

b)

Töjningshastighet: 20 mm/minut.

Materialet ska konditioneras under minst 21 dagar vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet före provning.

Krav:

| a) | Draghållfasthet minst 20 MPa. |
| --- | --- |

a)

Draghållfasthet minst 20 MPa.

| b) | Töjning vid brott minst 100 %. |
| --- | --- |

b)

Töjning vid brott minst 100 %.

1.3.2.2   Motståndskraft mot n-pentan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-pentan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-pentan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 2 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 2 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 10 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 10 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 10 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 10 %.

Efter lagring i luft vid temperaturen 40 °C under 48 timmar får vikten jämfört med den ursprungliga vikten inte ha minskat med mer än 5 %.

1.3.2.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 1.3.2.1 utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

1.4   Specifikationer och provningsmetod för ytterhöljet

1.4.1   Draghållfasthet och töjning för gummimaterial och termoelaster (TPE)

1.4.1.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 37. Draghållfastheten får inte vara lägre än 10 MPa och töjningen vid brott inte mindre än 250 %.

1.4.1.2   Motståndskraft mot n-hexan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-hexan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-hexan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 30 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 30 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 35 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 35 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 35 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 35 %.

1.4.1.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 1.4.1.1 utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

1.4.2   Draghållfasthet och töjning specifikt för termoplastiskt material

1.4.2.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 527-2, med följande villkor:

| a) | Typ av provexemplar: typ 1 BA. |
| --- | --- |

a)

Typ av provexemplar: typ 1 BA.

| b) | Töjningshastighet: 20 mm/minut. |
| --- | --- |

b)

Töjningshastighet: 20 mm/minut.

Materialet ska konditioneras under minst 21 dagar vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet före provning.

Krav:

| a) | Draghållfasthet minst 20 MPa. |
| --- | --- |

a)

Draghållfasthet minst 20 MPa.

| b) | Töjning vid brott minst 100 %. |
| --- | --- |

b)

Töjning vid brott minst 100 %.

1.4.2.2   Motståndskraft mot n-hexan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-hexan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-hexan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 2 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 2 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 10 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 10 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 10 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 10 %.

Efter lagring i luft vid temperaturen 40 °C under 48 timmar får vikten jämfört med den ursprungliga vikten inte ha minskat med mer än 5 %.

1.4.2.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 1.4.2.1 utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 20 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 20 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 50 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 50 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

1.4.3   Motståndskraft mot ozon

1.4.3.1   Provningen ska utföras i enlighet med standarden ISO 1431/1.

1.4.3.2   Provstyckena, som ska vara uttöjda 20 %, ska utsättas för luft med temperaturen 40 °C och en ozonkoncentration på 0,5 ppm under 120 timmar.

1.4.3.3   Inga sprickor i provstyckena tillåts.

1.5   Specifikationer för frånkopplad slang

1.5.1   Gastäthet (genomtränglighet)

1.5.1.1   En slang med en fri längd på 1 m ska kopplas till en behållare fylld med flytande propan med temperaturen 23 °C ± 2 °C.

1.5.1.2   Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i standarden ISO 4080.

1.5.1.3   Läckaget genom slangens vägg får inte överskrida 95 cm3 per meter per dygn.

1.5.2   Motståndskraft vid låg temperatur

1.5.2.1   Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i standarden ISO 4672-1978, metod B.

| Provningstemperatur | : | – 40 °C ± 3 °C, eller
  – 20 °C ± 3 °C, om det är tillämpligt. |
| --- | --- | --- |

Provningstemperatur

:

– 40 °C ± 3 °C, eller

– 20 °C ± 3 °C, om det är tillämpligt.

1.5.2.3   Ingen sprickbildning eller bristning tillåts.

1.5.3   Böjningsprovning

1.5.3.1   En tom slang med en längd på cirka 3,5 m ska klara den nedan beskrivna alternerande böjningsprovningen 3 000 gånger utan att gå sönder. Efter provningen ska slangen klara det provningstryck som anges i punkt 1.5.4.2. Provningen ska utföras både på ny slang och efter åldring enligt ISO 188, på det sätt som föreskrivs i punkt 1.4.2.3, och därefter enligt ISO 1817, på det sätt som föreskrivs i punkt 1.4.2.2.

1.5.3.2   Figur 1 (endast exempel)

| Slangens innerdiameter
  (mm) | Böjningsradie (mm)
  (figur 1) | Avstånd mellan naven (mm) (figur 1) |
| --- | --- | --- |
| Vertikalt
  b | Horisontellt
  a |
| Upp till 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13–16 | 153 | 356 | 153 |
| 16–20 | 178 | 419 | 178 |

Slangens innerdiameter

(mm)

Böjningsradie (mm)

(figur 1)

Avstånd mellan naven (mm) (figur 1)

Vertikalt

b

Horisontellt

a

Upp till 13

102

241

102

13–16

153

356

153

16–20

178

419

178

1.5.3.3   Provmaskinen (figur 1) ska bestå av en stålram, försedd med två trähjul med en ringbredd på cirka 130 mm.

Hjulen ska ha ett spår längs kanten för styrning av slangen.

Hjulens radie, mätt till botten av skåran, ska uppfylla kraven i punkt 1.5.3.2.

Det längsgående mittplanet för båda hjulen ska ligga i samma lodräta plan och avståndet mellan hjulens nav ska uppfylla kraven i punkt 1.5.3.2.

Varje hjul ska kunna rotera fritt runt sitt nav.

En framdrivningsmekanism ska dra slangen över hjulen med en hastighet av fyra hela rörelser/minut.

1.5.3.4   Slangen ska placeras över hjulen i en S-form (se figur 1).

Den ände som löper över det övre hjulet ska vara försedd med en tillräckligt tung vikt för att få en perfekt anslutning av slangen mot hjulen. Den del som löper över det nedre hjulet är kopplad till framdrivningsmekanismen.

Mekanismen ska ställas in så att slangen rör sig totalt 1,2 meter åt båda hållen.

1.5.4   Hydrauliskt provningstryck och bestämning av lägsta sprängningstryck

1.5.4.1   Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i standarden ISO 1402.

1.5.4.2   Provningstrycket på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) ska anbringas under 10 minuter utan något läckage.

1.5.4.3   Sprängningstrycket får inte vara lägre än 45 MPa.

1.6   Kopplingar

1.6.1   Kopplingarna ska vara gjorda av stål eller mässing och ytan ska vara korrosionssäker.

1.6.2   Kopplingarna ska vara påkrympta.

1.6.2.1   Svivelmuttern ska ha UNF-gänga.

1.6.2.2   Svivelmutterns tätningskona ska ha en vinkel av 45°.

1.6.2.3   Kopplingarna får utformas som svivelmuttertyp eller snabbkopplingstyp.

1.6.2.4   Det ska vara omöjligt att koppla loss snabbkopplingstypen utan särskilda åtgärder eller särskilda verktyg för ändamålet.

1.7   Montering av slang och kopplingar

1.7.1   Kopplingarnas konstruktion ska vara sådan att man inte behöver skala av höljet, såvida inte slangens armering består av korrosionssäkert material.

1.7.2   Slangmontaget ska utsättas för en impulsprovning enligt standarden ISO 1436.

1.7.2.1   Provningen ska genomföras med cirkulerande olja med temperaturen 93 °C och ett minsta tryck på 26 MPa.

1.7.2.2   Slangen ska utsättas för 150 000 impulser.

1.7.2.3   Efter impulsprovningen ska slangen kunna motstå det provningstryck som anges i punkt 1.5.4.2.

1.7.3   Gastäthet

1.7.3.1   Slangmontaget (slang med kopplingar) ska under 5 minuter motstå ett gastryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) utan något läckage.

1.8   Märkningar

1.8.1   Varje slang ska, med mellanrum som inte överstiger 0,5 m, ha följande lätt läsbara och outplånliga identifieringsmärkningar bestående av bokstäver, siffror eller symboler:

1.8.1.1   Tillverkarens handelsnamn eller varumärke.

1.8.1.2   Tillverkningsår och tillverkningsmånad.

1.8.1.3   Storlek och typmärke.

1.8.1.4   Märkningen ”CNG-klass 0”.

1.8.2   Varje koppling ska bära tillverkarens handelsnamn eller varumärke.

2.   SLANGAR FÖR MEDELHÖGT TRYCK, KLASS 1

2.1   Allmänna specifikationer

2.1.1   Slangen ska vara konstruerad för att klara ett arbetstryck på 3 MPa.

2.1.2   Slangen ska vara konstruerad för att klara de temperaturer som anges i bilaga 5O.

2.1.3   Den inre diametern ska vara i överensstämmelse med tabell 1 i standarden ISO 1307.

2.2   Slangkonstruktion

2.2.1   Slangen ska bestå av en slätborrad inre slang och ett hölje av lämpligt syntetmaterial, samt vara armerad med ett eller flera mellanlager.

2.2.2   Armeringslagren ska ha ett hölje som skyddar mot korrosion.

Om ett korrosionssäkert material används för armeringslagren (till exempel rostfritt stål) behövs inget hölje.

2.2.3   Den inre slangen och höljet ska vara jämna och fria från porer, hål och främmande inslag.

En avsiktligt uppkommen punktering i höljet ska inte räknas som en defekt.

2.3   Specifikationer och provning för den inre slangen

2.3.1   Draghållfasthet och töjning för gummimaterial och termoelaster (TPE)

2.3.1.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 37. Draghållfastheten får inte vara lägre än 10 MPa och töjningen vid brott inte mindre än 250 %.

2.3.1.2   Motståndskraft mot n-pentan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-pentan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-pentan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 20 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 20 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 25 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 25 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 30 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 30 %.

Efter lagring i luft vid temperaturen 40 °C under 48 timmar får vikten jämfört med den ursprungliga vikten inte ha minskat med mer än 5 %.

2.3.1.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 2.3.1.1 utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

2.3.2   Draghållfasthet och töjning specifikt för termoplastiskt material

2.3.2.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 527-2, med följande villkor:

| a) | Typ av provexemplar: typ 1 BA. |
| --- | --- |

a)

Typ av provexemplar: typ 1 BA.

| b) | Töjningshastighet: 20 mm/minut. |
| --- | --- |

b)

Töjningshastighet: 20 mm/minut.

Materialet ska konditioneras under minst 21 dagar vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet före provning.

Krav:

| a) | Draghållfasthet minst 20 MPa. |
| --- | --- |

a)

Draghållfasthet minst 20 MPa.

| b) | Töjning vid brott minst 100 %. |
| --- | --- |

b)

Töjning vid brott minst 100 %.

2.3.2.2   Motståndskraft mot n-pentan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-pentan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-pentan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 2 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 2 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 10 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 10 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 10 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 10 %.

Efter lagring i luft vid temperaturen 40 °C under 48 timmar får vikten jämfört med den ursprungliga vikten inte ha minskat med mer än 5 %.

2.3.2.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 2.3.2.1 utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

2.4   Specifikationer och provningsmetod för ytterhöljet

2.4.1   Draghållfasthet och töjning för gummimaterial och termoelaster (TPE)

2.4.1.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 37. Draghållfastheten får inte vara lägre än 10 MPa och töjningen vid brott inte mindre än 250 %.

2.4.1.2   Motståndskraft mot n-hexan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-hexan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-hexan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 30 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 30 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 35 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 35 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 35 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 35 %.

2.4.1.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 2.4.1.1 utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

2.4.2   Draghållfasthet och töjning specifikt för termoplastiskt material

2.4.2.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 527-2, med följande villkor:

| a) | Typ av provexemplar: typ 1 BA. |
| --- | --- |

a)

Typ av provexemplar: typ 1 BA.

| b) | Töjningshastighet: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

Töjningshastighet: 20 mm/min.

Materialet ska konditioneras under minst 21 dagar vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet före provning.

Krav:

| a) | Draghållfasthet minst 20 MPa. |
| --- | --- |

a)

Draghållfasthet minst 20 MPa.

| b) | Töjning vid brott minst 100 %. |
| --- | --- |

b)

Töjning vid brott minst 100 %.

2.4.2.2   Motståndskraft mot n-hexan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-hexan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-hexan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 2 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 2 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 10 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 10 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 10 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 10 %.

Efter lagring i luft vid temperaturen 40 °C under 48 timmar får vikten jämfört med den ursprungliga vikten inte ha minskat med mer än 5 %.

2.4.2.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 2.4.2.1 utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 20 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 20 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 50 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 50 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

2.4.3   Motståndskraft mot ozon

2.4.3.1   Provningen ska utföras i enlighet med standarden ISO 1431/1.

2.4.3.2   Provstyckena, som ska vara uttöjda 20 %, ska utsättas för luft med temperaturen 40 °C och en ozonkoncentration på 0,5 ppm under 120 timmar.

2.4.3.3   Inga sprickor i provstyckena tillåts.

2.5   Specifikationer för frånkopplad slang

2.5.1   Gastäthet (genomtränglighet)

2.5.1.1   En slang med en fri längd på 1 m ska kopplas till en behållare fylld med flytande propan med temperaturen 23 °C ± 2 °C.

2.5.1.2   Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i standarden ISO 4080.

2.5.1.3   Läckaget genom slangens vägg får inte överskrida 95 cm3 per meter slang per dygn.

2.5.2   Motståndskraft vid låg temperatur

2.5.2.1   Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i standarden ISO 4672-1978, metod B.

| Provningstemperatur | : | – 40 °C ± 3 °C, eller
  – 20 °C ± 3 °C, om det är tillämpligt. |
| --- | --- | --- |

Provningstemperatur

:

– 40 °C ± 3 °C, eller

– 20 °C ± 3 °C, om det är tillämpligt.

2.5.2.3   Ingen sprickbildning eller bristning tillåts.

2.5.3   Böjningsprov

2.5.3.1   En tom slang med en längd på cirka 3,5 m ska klara den nedan beskrivna alternerande böjningsprovningen 3 000 gånger utan att gå sönder. Efter provningen ska slangen klara det provningstryck som anges i punkt 2.5.4.2. Provningen ska utföras både på ny slang och efter åldring enligt ISO 188 på det sätt som föreskrivs i punkt 2.4.2.3, och därefter enligt ISO 1817 på det sätt som föreskrivs i punkt 2.4.2.2.

2.5.3.2   Figur 2 (endast exempel)

| Slangens innerdiameter
  [mm] | Böjningsradie [mm]
  (figur 2) | Avstånd mellan naven [mm] (figur 2) |
| --- | --- | --- |
| Vertikalt
  b | Horisontellt
  a |
| Upp till 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 till 16 | 153 | 356 | 153 |
| 16 till 20 | 178 | 419 | 178 |

Slangens innerdiameter

[mm]

Böjningsradie [mm]

(figur 2)

Avstånd mellan naven [mm] (figur 2)

Vertikalt

b

Horisontellt

a

Upp till 13

102

241

102

13 till 16

153

356

153

16 till 20

178

419

178

2.5.3.3   Provningsmaskinen (figur 2) ska bestå av en stålram, försedd med två trähjul med en ringbredd på cirka 130 mm.

Hjulen ska ha ett spår längs kanten för styrning av slangen.

Hjulens radie, mätt till botten av skåran, ska uppfylla kraven i punkt 2.5.3.2.

Det längsgående mittplanet för båda hjulen ska ligga i samma lodräta plan och avståndet mellan hjulens nav uppfylla kraven i punkt 2.5.3.2.

Varje hjul ska kunna rotera fritt runt sitt nav.

En framdrivningsmekanism ska dra slangen över hjulen med en hastighet av fyra hela rörelser/minut.

2.5.3.4   Slangen ska placeras över hjulen i en S-form (se figur 2).

Den ände som löper över det övre hjulet ska vara försedd med en tillräckligt tung vikt för att få en perfekt anslutning av slangen mot hjulen. Den del som löper över det nedre hjulet ska vara kopplad till framdrivningsmekanismen.

Mekanismen ska ställas in så att slangen rör sig totalt 1,2 m åt båda hållen.

2.5.4   Hydrauliskt provningstryck

2.5.4.1   Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i standarden ISO 1402.

2.5.4.2   Provningstrycket på 3 MPa ska anbringas under 10 minuter utan något läckage.

2.6   Kopplingar

2.6.1   Om en koppling är monterad på slangen ska nedanstående villkor uppfyllas.

2.6.2   Kopplingarna ska vara gjorda av stål eller mässing och ytan ska vara korrosionssäker.

2.6.3   Kopplingarna ska vara påkrympta.

2.6.4   Kopplingarna får utformas som svivelmuttertyp eller snabbkopplingstyp.

2.6.5   Det ska vara omöjligt att koppla loss snabbkopplingstypen utan särskilda åtgärder eller särskilda verktyg för ändamålet.

2.7   Montering av slang och kopplingar

2.7.1   Kopplingarnas konstruktion ska vara sådan att man inte behöver skala av höljet, såvida inte slangens armering består av korrosionssäkert material.

2.7.2   Slangmontaget ska utsättas för en impulsprovning enligt standarden ISO 1436.

2.7.2.1   Provningen ska genomföras med cirkulerande olja med temperaturen 93 °C och ett minsta tryck på 1,5 gånger högsta arbetstryck.

2.7.2.2   Slangen ska utsättas för 150 000 impulser.

2.7.2.3   Efter impulsprovningen ska slangen kunna motstå det provningstryck som anges i punkt 2.5.4.2.

2.7.3   Gastäthet

2.7.3.1   Slangmontaget (slang med kopplingar) ska under 5 minuter motstå ett gastryck på 3 MPa utan något läckage.

2.8   Märkningar

2.8.1   Varje slang ska, med mellanrum som inte överstiger 0,5 m, ha följande lätt läsbara och outplånliga identifieringsmärkningar bestående av bokstäver, siffror eller symboler:

2.8.1.1   Tillverkarens handelsnamn eller varumärke.

2.8.1.2   Tillverkningsår och tillverkningsmånad.

2.8.1.3   Storlek och typmärke.

2.8.1.4   Märkningen ”CNG-klass 1”.

2.8.2   Varje koppling ska bära tillverkarens handelsnamn eller varumärke.

3.   LÅGTRYCKSSLANGAR, KLASS 2

3.1   Allmänna specifikationer

3.1.1   Slangen ska vara konstruerad för att klara ett arbetstryck på 450 kPa.

3.1.2   Slangen ska vara konstruerad för att klara de temperaturer som anges i bilaga 5O.

3.1.3   Den inre diametern ska vara i överensstämmelse med tabell 1 i standarden ISO 1307.

3.2   (Ej fastställd)

3.3   Specifikationer och provning för den inre slangen

3.3.1   Draghållfasthet och töjning för gummimaterial och termoelaster (TPE)

3.3.1.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt standarden ISO 37.

Draghållfastheten får inte vara lägre än 10 MPa och töjningen vid brott inte mindre än 250 %.

3.3.1.2   Motståndskraft mot n-pentan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-pentan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-pentan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 20 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 20 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 25 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 25 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 30 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 30 %.

Efter lagring i luft vid temperaturen 40 °C under 48 timmar får vikten jämfört med den ursprungliga vikten inte ha minskat med mer än 5 %.

3.3.1.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 3.3.1.1 utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

3.3.2   Draghållfasthet och töjning specifikt för termoplastiskt material

3.3.2.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 527-2, med följande villkor:

| a) | Typ av provexemplar: typ 1 BA. |
| --- | --- |

a)

Typ av provexemplar: typ 1 BA.

| b) | Töjningshastighet: 20 mm/minut. |
| --- | --- |

b)

Töjningshastighet: 20 mm/minut.

Materialet ska konditioneras under minst 21 dagar vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet före provning.

Krav:

| a) | Draghållfasthet minst 20 MPa. |
| --- | --- |

a)

Draghållfasthet minst 20 MPa.

| b) | Töjning vid brott minst 100 %. |
| --- | --- |

b)

Töjning vid brott minst 100 %.

3.3.2.2   Motståndskraft mot n-pentan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-pentan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-pentan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 2 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 2 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 10 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 10 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 10 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 10 %.

Efter lagring i luft vid temperaturen 40 °C under 48 timmar får vikten jämfört med den ursprungliga vikten inte ha minskat med mer än 5 %.

3.3.2.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 3.3.2.1 utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

3.4   Specifikationer och provningsmetod för ytterhöljet

3.4.1   Draghållfasthet och töjning för gummimaterial och termoelaster (TPE)

3.4.1.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 37.

Draghållfastheten får inte vara lägre än 10 MPa och töjningen vid brott inte mindre än 250 %.

3.4.1.2   Motståndskraft mot n-hexan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-hexan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-hexan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 30 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 30 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 35 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 35 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 35 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 35 %.

3.4.1.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 3.4.1.1 utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

3.4.2   Draghållfasthet och töjning specifikt för termoplastiskt material

3.4.2.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 527-2, med följande villkor:

| a) | Typ av provexemplar: typ 1 BA. |
| --- | --- |

a)

Typ av provexemplar: typ 1 BA.

| b) | Töjningshastighet: 20 mm/minut. |
| --- | --- |

b)

Töjningshastighet: 20 mm/minut.

Materialet ska konditioneras under minst 21 dagar vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet före provning.

Krav:

| a) | Draghållfasthet minst 20 MPa. |
| --- | --- |

a)

Draghållfasthet minst 20 MPa.

| b) | Töjning vid brott minst 100 %. |
| --- | --- |

b)

Töjning vid brott minst 100 %.

3.4.2.2   Motståndskraft mot n-hexan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-hexan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-hexan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 2 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 2 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 10 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 10 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 10 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 10 %.

Efter lagring i luft vid temperaturen 40 °C under 48 timmar får vikten jämfört med den ursprungliga vikten inte ha minskat med mer än 5 %.

3.4.2.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 3.4.2.1 utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 20 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 20 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 50 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 50 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

3.4.3   Motståndskraft mot ozon

3.4.3.1   Provningen ska utföras i enlighet med standarden ISO 1431/1.

3.4.3.2   Provstyckena, som ska vara uttöjda 20 %, ska utsättas för luft med temperaturen 40 °C, en relativ luftfuktighet på 50 % ± 10 % och en ozonkoncentration på 0,5 ppm under 120 timmar.

3.4.3.3   Inga sprickor i provstyckena tillåts.

3.5   Specifikationer för frånkopplad slang

3.5.1   Gastäthet (genomtränglighet)

3.5.1.1   En slang med en fri längd på 1 m ska kopplas till en behållare fylld med flytande propan med temperaturen 23 °C ± 2 °C.

3.5.1.2   Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i standarden ISO 4080.

3.5.1.3   Läckaget genom slangens vägg får inte överskrida 95 cm3 per meter slang per dygn.

3.5.2   Motståndskraft vid låg temperatur

3.5.2.1   Provningen ska utföras i överensstämmelse med den metod som beskrivs i standarden ISO 4672, metod B.

| Provningstemperatur | : | – 40 °C ± 3 °C, eller
  – 20 °C ± 3 °C, om det är tillämpligt. |
| --- | --- | --- |

Provningstemperatur

:

– 40 °C ± 3 °C, eller

– 20 °C ± 3 °C, om det är tillämpligt.

3.5.2.3   Ingen sprickbildning eller bristning tillåts.

3.5.3   Motståndskraft vid hög temperatur

3.5.3.1   En slangbit, trycksatt till 450 kPa, med en minsta längd på 0,5 meter ska läggas i en ugn med temperaturen 120 °C ± 2 °C under 24 timmar. Provningen ska utföras både på ny slang och efter åldring enligt ISO 188, på det sätt som föreskrivs i punkt 3.4.2.3, och därefter enligt ISO 1817, på det sätt som föreskrivs i punkt 3.4.2.2.

3.5.3.2   Läckaget genom slangens vägg får inte överskrida 95 cm3 per meter slang per dygn.

3.5.3.3   Efter provningen ska slangen kunna motstå provningstrycket på 50 kPa under 10 minuter. Läckaget genom slangens vägg får inte överskrida 95 cm3 per meter slang per dygn.

3.5.4   Böjningsprovning

3.5.4.1   En tom slang med en längd på cirka 3,5 meter ska klara det nedan beskrivna alternerande böjningsprovningen 3 000 gånger utan att gå sönder.

3.5.4.2   Figur 3 (endast exempel)

Provningsmaskinen (figur 3) ska bestå av en stålram, försedd med två trähjul med en ringbredd på cirka 130 mm.

Hjulen ska ha ett spår längs kanten för styrning av slangen.

Hjulens radie, mätt till botten av skåran, ska vara 102 mm.

Det längsgående mittplanet för båda hjulen ska ligga i samma lodräta plan. Avståndet mellan hjulens nav ska vertikalt vara 241 mm och horisontellt 102 mm.

Varje hjul ska kunna rotera fritt runt sitt nav.

En framdrivningsmekanism ska dra slangen över hjulen med en hastighet av fyra hela rörelser/minut.

3.5.4.3   Slangen ska placeras över hjulen i en S-form (se figur 3).

Den ände som löper över det övre hjulet ska vara försedd med en tillräckligt tung vikt för att få en perfekt anslutning av slangen mot hjulen. Den del som löper över det nedre hjulet är kopplad till framdrivningsmekanismen.

Mekanismen ska ställas in så att slangen rör sig totalt 1,2 m åt båda hållen.

3.6   Märkningar

3.6.1   Varje slang ska, med mellanrum som inte överstiger 0,5 m, ha följande lätt läsbara och outplånliga identifieringsmärkningar bestående av bokstäver, siffror eller symboler:

3.6.1.1   Tillverkarens handelsnamn eller varumärke.

3.6.1.2   Tillverkningsår och tillverkningsmånad.

3.6.1.3   Storlek och typmärke.

3.6.1.4   Märkningen ”CNG-klass 2”.

3.6.2   Varje koppling ska bära tillverkarens handelsnamn eller varumärke.

4.   LNG-SLANGAR, KLASS 5

4.1   Allmänna specifikationer

4.1.1   Slangen ska vara konstruerad för att klara ett maximalt tryck som är 1,5 gånger det arbetstryck (MPa) som tillverkaren angivit.

4.1.2   Slangen ska vara konstruerad för att klara de temperaturer som anges för klass 5 i bilaga 5O.

4.1.3   Den inre diametern ska vara i överensstämmelse med tabell 1 i standarden ISO 1307.

4.2   Slangkonstruktion

4.2.1   Slangen ska klara de temperaturer som gäller för klass 5.

4.2.2   Armeringslagren ska ha ett hölje som skyddar mot korrosion.

Om ett korrosionssäkert material används för armeringslagren (till exempel rostfritt stål) behövs inget hölje.

4.2.3   Den inre slangen och höljet ska vara jämna och fria från porer, hål och främmande inslag.

En avsiktligt uppkommen punktering i höljet ska inte räknas som en defekt.

4.2.4   Höljet ska avsiktligt perforeras så att man undviker att bubblor bildas.

4.2.5   Om höljet är punkterat och armeringen är gjord av ett icke-korrosionssäkert material ska armeringen skyddas mot korrosion.

4.3   Specifikationer och provning för den inre slangen

4.3.1   Draghållfasthet och töjning för termoelaster (TPE)

4.3.1.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 37. Draghållfastheten får inte vara lägre än 20 MPa och töjningen vid brott inte mindre än 250 %.

4.3.1.2   Motståndskraft mot n-pentan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-pentan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-pentan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 20 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 20 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 25 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 25 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 30 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 30 %.

Efter lagring i luft vid temperaturen 40 °C under 48 timmar får vikten jämfört med den ursprungliga vikten inte ha minskat med mer än 5 %.

4.3.1.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 4.3.1.1 i denna bilaga utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

4.3.2   Draghållfasthet och töjning specifikt för termoplastiskt material

4.3.2.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 527-2, med följande villkor:

| a) | Typ av provexemplar: typ 1 BA. |
| --- | --- |

a)

Typ av provexemplar: typ 1 BA.

| b) | Töjningshastighet: 20 mm/minut. |
| --- | --- |

b)

Töjningshastighet: 20 mm/minut.

Materialet ska konditioneras under minst 21 dagar vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet före provning.

Krav:

| a) | Draghållfasthet minst 20 MPa. |
| --- | --- |

a)

Draghållfasthet minst 20 MPa.

| b) | Töjning vid brott minst 100 %. |
| --- | --- |

b)

Töjning vid brott minst 100 %.

4.3.2.2   Motståndskraft mot n-pentan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-pentan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-pentan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 2 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 2 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 10 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 10 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 10 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 10 %.

Efter lagring i luft vid temperaturen 40 °C under 48 timmar får vikten jämfört med den ursprungliga vikten inte ha minskat med mer än 5 %.

4.3.2.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 4.3.2.1 i denna bilaga utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

4.4   Specifikationer och provningsmetod för ytterhöljet

4.4.1   Draghållfasthet och töjning för termoelaster (TPE)

4.4.1.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 37. Draghållfastheten får inte vara lägre än 10 MPa och töjningen vid brott inte mindre än 250 %.

4.4.1.2   Motståndskraft mot n-hexan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-hexan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-hexan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 30 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 30 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 35 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 35 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 35 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 35 %.

4.4.1.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 4.4.1.1 i denna bilaga utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 35 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 25 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

4.4.2   Draghållfasthet och töjning specifikt för termoplastiskt material

4.4.2.1   Draghållfasthet och töjning vid brott enligt ISO 527-2, med följande villkor:

| a) | Typ av provexemplar: typ 1 BA. |
| --- | --- |

a)

Typ av provexemplar: typ 1 BA.

| b) | Töjningshastighet: 20 mm/minut. |
| --- | --- |

b)

Töjningshastighet: 20 mm/minut.

Materialet ska konditioneras under minst 21 dagar vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet före provning.

Krav:

| a) | Draghållfasthet minst 20 MPa. |
| --- | --- |

a)

Draghållfasthet minst 20 MPa.

| b) | Töjning vid brott minst 100 %. |
| --- | --- |

b)

Töjning vid brott minst 100 %.

4.4.2.2   Motståndskraft mot n-hexan enligt ISO 1817, med följande villkor:

| a) | Medium: n-hexan. |
| --- | --- |

a)

Medium: n-hexan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

Krav:

| a) | Största volymändring 2 %. |
| --- | --- |

a)

Största volymändring 2 %.

| b) | Största ändring i draghållfasthet 10 %. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i draghållfasthet 10 %.

| c) | Största ändring i töjning vid brott 10 %. |
| --- | --- |

c)

Största ändring i töjning vid brott 10 %.

Efter lagring i luft vid temperaturen 40 °C under 48 timmar får vikten jämfört med den ursprungliga vikten inte ha minskat med mer än 5 %.

4.4.2.3   Motståndskraft mot åldring enligt ISO 188, med följande villkor:

| a) | Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

Temperatur: 115 °C (provningstemperatur = högsta driftstemperatur minus 10 °C).

| b) | Exponeringstid: 24 och 336 timmar. |
| --- | --- |

b)

Exponeringstid: 24 och 336 timmar.

Efter åldring ska provexemplaren konditioneras vid 23 °C och 50 % relativ luftfuktighet under minst 21 dagar innan draghållfasthetsprovningen som föreskrivs i punkt 4.4.2.1 i denna bilaga utförs.

Krav:

| a) | Största ändring i draghållfasthet 20 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

a)

Största ändring i draghållfasthet 20 % efter 336 timmar åldring, jämfört med draghållfastheten hos material som åldrats i 24 timmar.

| b) | Största ändring i töjning vid brott 50 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Största ändring i töjning vid brott 50 % efter 336 timmar åldring, jämfört med töjningen vid brott hos material som åldrats i 24 timmar.

4.4.3   Motståndskraft mot ozon

4.4.3.1   Provningen ska utföras i enlighet med standarden ISO 1431/1.

4.4.3.2   Provstyckena, som ska vara uttöjda 20 %, ska utsättas för luft med temperaturen 40 °C och en ozonkoncentration på 0,5 ppm under 120 timmar.

4.4.3.3   Inga sprickor i provstyckena tillåts.

4.5   Specifikationer för frånkopplad slang

4.5.1   Gastäthet (genomtränglighet)

4.5.1.1   En slang med en fri längd på 1 m ska kopplas till en behållare fylld med flytande propan med temperaturen 23 °C ± 2 °C.

4.5.1.2   Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i standarden ISO 4080.

4.5.1.3   Läckaget genom slangens vägg får inte överskrida 95 cm3 per meter slang per dygn.

4.5.2   Motståndskraft vid låg temperatur

4.5.2.1   Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i standarden ISO 4672-1978, metod B.

4.5.2.2   Provningstemperatur: – 163 °C (likvärdigt värde finns i tabellen i bilaga 5O).

4.5.2.3   Ingen sprickbildning eller bristning tillåts.

4.5.3   Böjningsprov

4.5.3.1   Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i standarden ISO 15500-17:2012.

4.5.4   Hydrauliskt provningstryck och bestämning av lägsta sprängningstryck

4.5.4.1   Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i standarden ISO 1402.

Provningstemperatur: –163 °C (likvärdigt värde finns i tabellen i bilaga 5O).

4.5.4.2   Provningstrycket på 1,5 gånger det av tillverkaren angivna arbetstrycket (MPa) ska anbringas under 10 minuter utan något läckage.

4.5.4.3   Sprängningstrycket ska inte vara lägre än 2,25 gånger det av tillverkaren angivna arbetstrycket.

4.5.5   Avdragning

4.5.5.1   Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i standarden ISO 15500-17:2012.

4.5.6   Elektrisk ledningsförmåga

4.5.6.1   Provningen ska utföras enligt den metod som beskrivs i standarden ISO 15500-17:2012.

4.5.7   Vibrationer

4.5.7.1   Montera ena änden av enheten som ska provas på den fasta hållaren och den andra änden på vibrationsanordningen; se till att slangen är böjd 180° i minsta böjradie så att den inte snor sig.

Använd kryogen vätska för att trycksätta provexemplaret till tillverkarens angivna arbetstryck.

Provningstemperatur: – 163 °C (likvärdigt värde finns i tabellen i bilaga 5O).

Låt slangen vibrera under 30 minuter, samtidigt som den hålls trycksatt och tillsluten i nedströmsänden, längs var och en av de tre vinkelräta axlarna vid svårast möjliga resonansfrekvens enligt följande:

| a) | Genom en acceleration på 1,5 g. |
| --- | --- |

a)

Genom en acceleration på 1,5 g.

| b) | Inom ett sinusformat frekvensintervall från 10 Hz till 500 Hz. |
| --- | --- |

b)

Inom ett sinusformat frekvensintervall från 10 Hz till 500 Hz.

| c) | Med en sveptid på 10 minuter. |
| --- | --- |

c)

Med en sveptid på 10 minuter.

Om resonansfrekvensen inte hittas inom detta intervall ska provningen utföras vid 500 Hz.

När provningen är klar ska slangen inte visa några tecken på utmattning, sprickor eller skador och ska provas vid ett provningstryck på 1,5 gånger tillverkarens angivna arbetstryck (MPa). Detta tryck ska anbringas under 10 minuter utan att något läckage uppstår.

4.6   Kopplingar

4.6.1   Kopplingarna ska vara gjorda av austenitiskt rostfritt stål.

4.6.2   Kopplingarna ska uppfylla kraven i punkt 4.7.

4.7   Montering av slang och kopplingar

4.7.1   Kopplingarnas konstruktion ska vara sådan att man inte behöver skala av höljet, såvida inte slangens armering består av korrosionssäkert material.

4.7.2   Slangmontaget ska utsättas för en impulsprovning enligt standarden ISO 1436.

Provningstemperatur: – 163 °C (likvärdigt värde finns i tabellen i bilaga 5O).

4.7.2.1   Provningen ska genomföras med en kryogen vätska vid den temperatur som anges i bilaga 5O för klass 5 och vid minst det tryck som tillverkaren angivit som arbetstryck.

4.7.2.2   Slangen ska utsättas för 7 000 impulser.

4.7.2.3   Efter impulsprovningen ska slangen kunna motstå provningstrycket som anges i punkt 4.5.4.2.

4.7.3   Gastäthet

4.7.3.1   Slangmontaget (slang med kopplingar) ska under 5 minuter motstå ett gastryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) utan något läckage vid kryogen temperatur.

Provningstemperatur: – 163 °C (likvärdigt värde finns i tabellen i bilaga 5O).

4.8   Märkningar

4.8.1   Varje slang ska, med mellanrum som inte överstiger 0,5 meter, ha följande lätt läsbara och outplånliga identifieringsmärkningar bestående av bokstäver, siffror eller symboler:

4.8.1.1   Tillverkarens handelsnamn eller varumärke.

4.8.1.2   Tillverkningsår och tillverkningsmånad.

4.8.1.3   Storlek och typmärke.

4.8.1.4   Märkningen ”LNG-klass 5”.

4.8.2   Varje koppling ska vara försedd med tillverkarens handelsnamn eller varumärke.

---

BILAGA 4C

BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE AV CNG-FILTER

1.   SYFTET MED DENNA BILAGA ÄR ATT FASTSTÄLLA BESTÄMMELSERNA FÖR TYPGODKÄNNANDE AV CNG-FILTRET.

2.   DRIFTSFÖRHÅLLANDEN

2.1   CNG-filtret ska vara konstruerat för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

2.2   CNG-filtret ska klassificeras utifrån högsta arbetstryck (se figur 1-1 i punkt 3 i dessa föreskrifter):

| 2.2.1 | Klass 0: CNG-filtret ska vara konstruerat för att klara ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa). |
| --- | --- |

2.2.1

Klass 0: CNG-filtret ska vara konstruerat för att klara ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa).

| 2.2.2 | Klass 1 och klass 2: CNG-filtret ska vara konstruerat för att klara dubbla arbetstrycket. |
| --- | --- |

2.2.2

Klass 1 och klass 2: CNG-filtret ska vara konstruerat för att klara dubbla arbetstrycket.

| 2.2.3 | Klass 3: CNG-filtret ska vara konstruerat för att klara dubbla släpptrycket för den övertrycksventil till vilken det är kopplat. |
| --- | --- |

2.2.3

Klass 3: CNG-filtret ska vara konstruerat för att klara dubbla släpptrycket för den övertrycksventil till vilken det är kopplat.

2.3   De material i CNG-filtret som kommer i kontakt med CNG under drift ska vara förenliga med denna gas (se bilaga 5D).

2.4   Komponenten ska klara de provningsförfaranden för komponentklassen som anges i schemat i figur 1-1 i punkt 3 i dessa föreskrifter.

---

BILAGA 4D

BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE AV CNG-TRYCKREGULATOR

1.   SYFTET MED DENNA BILAGA ÄR ATT FASTSTÄLLA BESTÄMMELSERNA FÖR TYPGODKÄNNANDE AV TRYCKREGULATORN.

2.   CNG-TRYCKREGULATOR

2.1   De material i regulatorn som kommer i kontakt med CNG under drift ska vara förenliga med CNG-provningsgasen. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

2.2   De material i regulatorn som kommer i kontakt med regulatorns värmeöverföringsmedium under drift ska vara förenliga med denna vätska.

2.3   Komponenten ska klara de provningsförfaranden som anges för klass 0 för de delar som utsätts för högt tryck och för klasserna 1, 2, 3 och 4 för de delar som utsätts för medelhögt och lågt tryck.

2.4   Uthållighetsprovning (kontinuerlig drift) av CNG-tryckregulatorn

Regulatorn ska klara 50 000 cykler utan fel när den provas enligt nedanstående förfarande. Om tryckregleringsstegen är separata ska servicetrycket i leden a–f anses vara arbetstrycket i uppströmssteget.

| a) | Cykelprova regulatorn under 95 % av det totala antalet cykler vid rumstemperatur och servicetryck. Varje cykel ska bestå av flöde till dess att ett stabilt utloppstryck har uppnåtts, varefter gasflödet ska stängas av med en ventil nedströms inom 1 sek, till dess att det blockerade trycket nedströms har stabiliserats. Med stabilt utloppstryck menas inställt tryck ± 15 % i minst 5 sekunder. |
| --- | --- |

a)

Cykelprova regulatorn under 95 % av det totala antalet cykler vid rumstemperatur och servicetryck. Varje cykel ska bestå av flöde till dess att ett stabilt utloppstryck har uppnåtts, varefter gasflödet ska stängas av med en ventil nedströms inom 1 sek, till dess att det blockerade trycket nedströms har stabiliserats. Med stabilt utloppstryck menas inställt tryck ± 15 % i minst 5 sekunder.

| b) | Cykelprova regulatorns inloppstryck under 1 % av det totala antalet cykler vid rumstemperatur från 100 % till 50 % av servicetrycket. Längden på varje cykel ska vara minst 10 sekunder. |
| --- | --- |

b)

Cykelprova regulatorns inloppstryck under 1 % av det totala antalet cykler vid rumstemperatur från 100 % till 50 % av servicetrycket. Längden på varje cykel ska vara minst 10 sekunder.

| c) | Upprepa cyklingsförfarandet i a vid 120 °C och servicetryck under 1 % av det totala antalet cykler. |
| --- | --- |

c)

Upprepa cyklingsförfarandet i a vid 120 °C och servicetryck under 1 % av det totala antalet cykler.

| d) | Upprepa cyklingsförfarandet i b vid 120 °C och servicetryck under 1 % av det totala antalet cykler. |
| --- | --- |

d)

Upprepa cyklingsförfarandet i b vid 120 °C och servicetryck under 1 % av det totala antalet cykler.

| e) | Upprepa cyklingsförfarandet i a vid – 40 °C eller – 20 °C, beroende på vad som är tillämpligt, och 50 % av servicetrycket under 1 % av det totala antalet cykler. |
| --- | --- |

e)

Upprepa cyklingsförfarandet i a vid – 40 °C eller – 20 °C, beroende på vad som är tillämpligt, och 50 % av servicetrycket under 1 % av det totala antalet cykler.

| f) | Upprepa cyklingsförfarandet i b vid – 40 °C eller – 20 °C, beroende på vad som är tillämpligt, och 50 % av servicetrycket under 1 % av det totala antalet cykler. |
| --- | --- |

f)

Upprepa cyklingsförfarandet i b vid – 40 °C eller – 20 °C, beroende på vad som är tillämpligt, och 50 % av servicetrycket under 1 % av det totala antalet cykler.

| g) | Efter att ha genomgått alla provningar som anges i a, b, c, d, e och f ska regulatorn vara läckagesäker (se bilaga 5B) vid temperaturen – 40 °C eller – 20 °C, beroende på vad som är tillämpligt, vid rumstemperatur och vid temperaturen + 120 °C. |
| --- | --- |

g)

Efter att ha genomgått alla provningar som anges i a, b, c, d, e och f ska regulatorn vara läckagesäker (se bilaga 5B) vid temperaturen – 40 °C eller – 20 °C, beroende på vad som är tillämpligt, vid rumstemperatur och vid temperaturen + 120 °C.

3.   KLASSIFICERING OCH PROVNINGSTRYCK

3.1   Den del av tryckregulatorn som är i kontakt med trycket i behållaren räknas som klass 0.

3.1.1   Klass 0-delen i tryckregulatorn ska vara läckagesäker (se bilaga 5B) vid ett tryck på upp till 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) med utloppet/utloppen från den delen stängt/stängda.

3.1.2   Klass 0-delen i tryckregulatorn ska klara ett tryck på upp till 1,5 gånger arbetstrycket (MPa).

3.1.3   Klass 1- och klass 2-delarna i tryckregulatorn ska vara läckagesäkra (se bilaga 5B) vid ett tryck på upp till dubbla arbetstrycket.

3.1.4   Klass 1- och klass 2-delarna i tryckregulatorn ska klara ett tryck på upp till dubbla arbetstrycket.

3.1.5   Klass 3-delen i tryckregulatorn ska klara ett tryck på upp till dubbla släpptrycket för den övertrycksventil till vilken den är kopplad.

3.2   Tryckregulatorn ska vara konstruerad för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

---

BILAGA 4E

BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE AV TRYCK- OCH TEMPERATURGIVARE FÖR CNG

1.   SYFTET MED DENNA BILAGA ÄR ATT FASTSTÄLLA BESTÄMMELSERNA FÖR TYPGODKÄNNANDE AV TRYCK- OCH TEMPERATURGIVARNA FÖR CNG.

2.   TRYCK- OCH TEMPERATURGIVARE FÖR CNG

2.1   De material i tryck- och temperaturgivarna som kommer i kontakt med CNG under drift ska vara förenliga med CNG-provningsgasen. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

2.2   Tryck- och temperaturgivarna för CNG är klassificerade enligt schemat i figur 1-1 i punkt 3 i dessa föreskrifter.

3.   KLASSIFICERING OCH PROVNINGSTRYCK

3.1   Delarna i tryck- och temperaturgivarna för CNG som kommer i kontakt med trycket i behållaren räknas som klass 0.

3.1.1   Klass 0-delen i tryck- och temperaturgivarna för CNG ska vara läckagesäker vid ett tryck på upp till 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) (se bilaga 5B).

3.1.2   Klass 0-delen i tryck- och temperaturgivarna för CNG ska klara ett tryck på upp till 1,5 gånger arbetstrycket (MPa).

3.1.3   Klass 1- och klass 2-delarna i tryck- och temperaturgivarna för CNG ska vara läckagesäkra vid ett tryck på upp till dubbla arbetstrycket (se bilaga 5B).

3.1.4   Klass 1- och klass 2-delarna i tryck- och temperaturgivarna för CNG ska klara ett tryck på upp till dubbla arbetstrycket.

3.1.5   Klass 3-delen i tryck- och temperaturgivarna för CNG ska klara ett tryck på upp till dubbla släpptrycket för den övertrycksventil till vilken den är kopplad.

3.2   Tryck- och temperaturgivarna för CNG ska vara konstruerade för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

3.3   Det elektriska systemet, om sådant finns, ska vara isolerat från själva tryck- och temperaturgivarna. Isolationsresistansen ska vara > 10 ΜΩ.

---

BILAGA 4F

BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE AV CNG-PÅFYLLNINGSENHET (MOTTAGARE)

1.   SYFTET MED DENNA BILAGA ÄR ATT FASTSTÄLLA BESTÄMMELSERNA FÖR TYPGODKÄNNANDE AV CNG-PÅFYLLNINGSENHETEN.

2.   CNG-PÅFYLLNINGSENHET

2.1   CNG-påfyllningsenheten ska uppfylla kraven i punkt 3 i denna bilaga och ha de mått som anges i punkt 4 i denna bilaga.

2.2   CNG-påfyllningsenheter som konstruerats i enlighet med ISO 14469-1, första upplagan av den 1 november 2004 (1), eller ISO 14469-2:2007 (2) och uppfyller alla krav som anges däri anses uppfylla kraven i punkterna 3 och 4 i denna bilaga.

3.   PROVNINGSFÖRFARANDE FÖR CNG-PÅFYLLNINGSENHETER

3.1   CNG-påfyllningsenheten ska uppfylla kraven för klass 0 och provas enligt förfarandena i bilaga 5 med nedanstående särskilda krav.

3.2   De material i CNG-påfyllningsenheten som kommer i kontakt med CNG under drift ska vara förenliga med CNG-provningsgasen. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

3.3   CNG-påfyllningsenheten ska vara fri från läckage vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) (se bilaga 5B).

3.4   CNG-påfyllningsenheten ska klara ett tryck på 33 MPa.

3.5   CNG-påfyllningsenheten ska vara konstruerad för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

3.6   CNG-påfyllningsenheten ska klara 10 000 cykler i den hållbarhetsprovning som anges i bilaga 5L.

4.   CNG-PÅFYLLNINGSENHETENS MÅTT

4.1   I figur 1 visas påfyllningsenhetens mått för fordon i kategorierna M1 och N1
   (3).

4.2   I figur 2 visas påfyllningsenhetens mått för fordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3
   (3).

4.3   Den här bilagan gäller för påfyllningsenheter/mottagare som är konstruerade för CNG-lagringssystem på 20 MPa (200 bar). Påfyllningsenheter/mottagare för 25 MPa (250 bar) kan också användas, förutsatt att alla andra krav i denna bilaga uppfylls vid ökade tryck enligt punkt 1 i bilaga 3A till dessa föreskrifter.

I detta fall gäller att måtten

| | 25 + 0/– 0,1 blir 24 + 0/– 0,1 i figur 1 och |
| --- | --- |

25 + 0/– 0,1 blir 24 + 0/– 0,1 i figur 1 och

| | 35 + 0/– 0,1 blir 34 + 0/– 0,1 i figur 2. |
| --- | --- |

35 + 0/– 0,1 blir 34 + 0/– 0,1 i figur 2.

Figur 1

Påfyllningsenhet (mottagare) för 20 MPa, för fordon i kategorierna M1 och N1

Image

Figur 2

Påfyllningsenhet (mottagare) för 20 MPa, storlek 2, för fordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3

Mått i millimeter

Image

---

(1)  Vägfordon – Koppling för påfyllning av komprimerad naturgas – Del 1: Koppling för 20 MPa (200 bar).

(2)  Vägfordon – Koppling för påfyllning av komprimerad naturgas – Del 2: Koppling för 20 MPa (200 bar), storlek 2.

(3)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.3, punkt 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

BILAGA 4G

BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE AV GASFLÖDESJUSTERARE OCH GAS-LUFTBLANDARE, GASINSPRUTARE ELLER BRÄNSLEFÖRDELARRÖR FÖR CNG

1.   SYFTET MED DENNA BILAGA ÄR ATT FASTSTÄLLA BESTÄMMELSERNA FÖR TYPGODKÄNNANDE AV GASFLÖDESJUSTERAREN OCH GAS-LUFTBLANDAREN, GASINSPRUTAREN ELLER BRÄNSLEFÖRDELARRÖRET FÖR CNG.

2.   GAS-LUFTBLANDARE, GASINSPRUTARE ELLER BRÄNSLEFÖRDELARRÖR FÖR CNG

2.1   De material i gas-luftblandaren, gasinsprutaren eller bränslefördelarröret för CNG som kommer i kontakt med CNG under drift ska vara förenliga med CNG-gasen. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

2.2   Gas-luftblandaren, gasinsprutaren eller bränslefördelarröret för CNG ska uppfylla kraven för komponentklass 1 eller 2, beroende på komponenternas klassificeringar.

2.3   Provningstryck

2.3.1   Gas-luftblandare, gasinsprutare eller bränslefördelarrör för CNG i klass 2 ska klara dubbla arbetstrycket.

2.3.1.1   Gas-luftblandare, gasinsprutare eller bränslefördelarrör för CNG i klass 2 ska vara läckagefria vid dubbla arbetstrycket.

2.3.2   Gas-luftblandare, gasinsprutare eller bränslefördelarrör för CNG i klass 1 och klass 2 ska vara konstruerade för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

2.4   Elektriskt styrda komponenter som innehåller CNG ska uppfylla följande krav:

| a) | De ska ha en separat anslutning till jord. |
| --- | --- |

a)

De ska ha en separat anslutning till jord.

| b) | Komponentens elektriska system ska vara isolerat från själva komponenten. |
| --- | --- |

b)

Komponentens elektriska system ska vara isolerat från själva komponenten.

| c) | Gasinsprutaren ska vara i stängt läge när den elektriska strömmen är avstängd. |
| --- | --- |

c)

Gasinsprutaren ska vara i stängt läge när den elektriska strömmen är avstängd.

3.   GASFLÖDESJUSTERARE FÖR CNG

3.1   De material i gasflödesjusteraren som kommer i kontakt med CNG ska vara förenliga med CNG-provningsgasen. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

3.2   Gasflödesjusteraren för CNG ska uppfylla kraven för komponentklass 1 eller 2, beroende på gasflödesjusterarens klassificering.

3.3   Provningstryck

3.3.1   Gasflödesjusterare för CNG i klass 2 ska klara ett tryck som motsvarar dubbla arbetstrycket.

3.3.1.1   Gasflödesjusterare för CNG i klass 2 ska vara läckagefria vid ett tryck som motsvarar dubbla arbetstrycket.

3.3.2   Gasflödesjusterare för CNG i klasserna 1 och 2 ska vara konstruerade för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

3.4   Elektriskt styrda komponenter som innehåller CNG ska uppfylla följande krav:

| a) | De ska ha en separat anslutning till jord. |
| --- | --- |

a)

De ska ha en separat anslutning till jord.

| b) | Komponentens elektriska system ska vara isolerat från själva komponenten. |
| --- | --- |

b)

Komponentens elektriska system ska vara isolerat från själva komponenten.

---

BILAGA 4H

BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE AV ELEKTRONISK STYRENHET

1.   SYFTET MED DENNA BILAGA ÄR ATT FASTSTÄLLA BESTÄMMELSERNA FÖR TYPGODKÄNNANDE AV DEN ELEKTRONISKA STYRENHETEN.

2.   ELEKTRONISK STYRENHET

2.1   Den elektroniska styrenheten kan vara en valfri anordning som styr motorns förbrukning av CNG/LNG och stänger automatventilen om bränsleledningen går sönder eller vid motorfel eller krock.

2.1.1   Utan hinder av bestämmelserna i punkt 2.1 får den automatiska ventilen förbli i öppet läge under kontrollerade stoppfaser.

2.2   Tiden som går mellan motorfel och stängning av automatventilen får inte vara längre än 5 sekunder.

2.3   Enheten kan vara utrustad med ett automatiskt tändsystem med förställning inbyggt i elektronikmodulen eller separat.

2.4   Enheten kan vara hopbyggd med insprutarattrapper för att den elektroniska styrenheten för bensindrift ska fungera korrekt vid CNG/LNG-drift.

2.5   Den elektroniska styrenheten ska vara konstruerad för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

---

BILAGA 4I

BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE AV LNG-VÄRMEVÄXLARE/FÖRÅNGARE

1.   SYFTET MED DENNA BILAGA ÄR ATT FASTSTÄLLA BESTÄMMELSERNA FÖR TYPGODKÄNNANDE AV LNG-VÄRMEVÄXLAREN/FÖRÅNGAREN.

2.   LNG-VÄRMEVÄXLARE/FÖRÅNGARE

2.1   LNG-värmeväxlaren/förångaren kan vara valfri enhet som används för att förånga det kryogena flytande bränslet och leverera det som gas till motorn med en gastemperatur mellan – 40 °C och + 105 °C.

2.2   De material i LNG-värmeväxlaren/förångaren som kommer i kontakt med CNG under drift ska vara förenliga med CNG-provningsgasen. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

2.3   Den del i LNG-värmeväxlaren/förångaren som kommer i kontakt med tanken räknas som klass 5.

2.4   LNG-värmeväxlaren/förångaren ska vara konstruerad för att klara ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) utan läckage eller deformation.

2.5   LNG-värmeväxlaren/förångaren ska vara konstruerad så att den är läckagesäker (utåt) vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) (se bilaga 5B).

2.6   LNG-värmeväxlaren/förångaren ska vara konstruerad för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

2.7   LNG-värmeväxlaren/förångaren ska följa provningsförfarandet för klass 5-komponenter och uppfylla kraven.

2.8   LNG-värmeväxlaren/förångaren ska genomgå provningen för vattenmantelfrysning och uppfylla kraven. Fyll den del av värmeväxlaren/förångaren som normalt innehåller en frostskyddslösning med vatten till normal kapacitet och utsätt den för – 40 °C under 24 timmar. Fäst 1 meter långa bitar av kylmedelsslang till inloppet och utloppet för kylmedel på värmeväxlaren/förångaren. Efter frysbehandlingen ska en yttre läckageprovning utföras enligt bilaga 5B vid rumstemperatur. För den här kontrollen kan ett separat provexemplar användas.

---

BILAGA 4J

BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE AV LNG-PÅFYLLNINGSENHET

1.   SYFTET MED DENNA BILAGA ÄR ATT FASTSTÄLLA BESTÄMMELSERNA FÖR TYPGODKÄNNANDE AV LNG-PÅFYLLNINGSENHETEN.

2.   PÅFYLLNINGSENHET FÖR LNG

2.1   Påfyllningsenheten för LNG ska följa kraven i punkt 3.

2.2   Tillverkaren av påfyllningsenheten kan kräva att en specifik typ av LNG-munstycke används.

3.   PROVNINGSFÖRFARANDE FÖR LNG-PÅFYLLNINGSENHETEN

3.1   LNG-påfyllningsenheten ska uppfylla kraven för komponentklass 5 och provas enligt förfarandena i bilaga 5 med följande särskilda krav:

3.1.1   Det icke-metalliska materialet i LNG-påfyllningsenheten ska vara förenliga med LNG. För att kontrollera detta används förfarandena i bilagorna 5D, 5F och 5G.

3.1.2   LNG-påfyllningsenheten ska vara läckagefri vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) (se bilaga 5B).

3.1.3   LNG-påfyllningsenheten ska vara konstruerad så att den kan användas vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

3.1.4   Påfyllningsenheten ska klara 7 000 cykler i den hållbarhetsprovning som anges i bilaga 5L, enligt följande:

3.1.4.1   Lågtemperaturcykling

Komponenten ska under 96 % av det totala antalet cykler vara ansluten till en källa med kryogen temperatur och angivet servicetryck. Källan kan vara flytande eller gasformigt kväve (eller LNG) vid eller under den temperatur som motsvarar servicetrycket för LNG (se tabell i bilaga 5O). Ett flöde ska först etableras och sedan stängas av. Under avstängningsfasen ska trycket efter provfixturen tillåtas sjunka till 50 % av provningstrycket. När cyklerna är klara ska komponenten klara läckageprovningen i bilaga 5B vid kryogen temperatur. Det är tillåtet att avbryta denna del av provningen i intervall om 20 % för läckageprovning.

3.1.4.2   Cykling vid rumstemperatur

Komponenten ska under 2 % av det totala antalet cykler provas enligt ovan vid lämplig rumstemperatur och angivet servicetryck. När cyklerna i rumstemperatur är klara ska komponenten klara läckageprovningen i bilaga 5B vid rumstemperatur.

3.1.4.3   Högtemperaturcykling

Komponenten ska under 2 % av det totala antalet cykler provas enligt ovan vid den avsedda högsta temperaturen och det angivna servicetrycket. När cyklerna i hög temperatur är klara ska komponenten klara läckageprovningen i bilaga 5B vid hög temperatur.

Efter cykler och läckageprovning ska komponenten kunna separeras från fyllnadsmunstycket utan att mer än 30 cm3 LNG spills.

3.1.5   LNG-påfyllningsenheten ska vara gjord av ett icke gnistbildande material och ska klara de bedömningsprovningar för icke-antändning som beskrivs i ISO 14469-1:2004.

3.1.6   När LNG-påfyllningsenheten och munstycket är sammankopplade ska den elektriska resistansen inte överstiga 10 Ω, vare sig i trycksatt eller i ej trycksatt skick. Provning ska utföras före och efter hållbarhetsprovningen.

---

BILAGA 4K

BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE AV LNG-TRYCKREGULATOR

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Syftet med denna bilaga är att fastställa bestämmelserna för typgodkännande av LNG-tryckregulatorn.

2.   LNG-TRYCKREGULATOR

2.1   De material i regulatorn som kommer i kontakt med LNG under drift ska vara förenliga med provning-LNG. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

2.2   LNG-tryckregulatorn ska klara de provningar som anges för komponentklass 5.

3.   KLASSIFICERING OCH PROVNINGSTRYCK

3.1   Tryckregulatorn som kommer i kontakt med LNG-trycket räknas som en klass 5-komponent.

3.1.1   Tryckregulatorn ska vara läckagesäker (se bilaga 5B) med utloppen i denna del stängda.

3.2   Tryckregulatorn ska vara konstruerad för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

3.3   Hållbarhetsprovning

3.3.1   Utför den hållbarhetsprovning som anges i bilaga 5L med följande undantag:

| a) | Det minsta antalet cykler ska vara 7 000. |
| --- | --- |

a)

Det minsta antalet cykler ska vara 7 000.

| b) | Komponenten ska vara ansluten till en källa med trycksatt kryogen vätska. |
| --- | --- |

b)

Komponenten ska vara ansluten till en källa med trycksatt kryogen vätska.

---

BILAGA 4L

BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE AV TRYCK- OCH/ELLER TEMPERATURGIVARE FÖR LNG

1.   SYFTET MED DENNA BILAGA ÄR ATT FASTSTÄLLA BESTÄMMELSERNA FÖR TYPGODKÄNNANDE AV TRYCK- OCH/ELLER TEMPERATURGIVARNA FÖR LNG.

2.   TRYCK- OCH TEMPERATURGIVARE FÖR LNG

2.1   Tryck- och temperaturgivarna för LNG är klassificerade som klass 5-komponenter enligt schemat i figur 1–1 i punkt 3 i dessa föreskrifter.

3.   PROVNINGSFÖRFARANDEN FÖR TRYCK- OCH/ELLER TEMPERATURGIVARE FÖR LNG

3.1   Provningarna för tryck- och/eller temperaturgivare för LNG ska följa kraven för komponentklass 5 och utföras enligt de förfaranden som anges i bilaga 5 med nedanstående specifika krav.

3.2   Provning av isoleringsbeständighet

Denna provning använder man för att kontrollera om det finns något potentiellt fel i isoleringen mellan tryck- och/eller temperaturgivarens anslutningsstift och höljet.

Lägg en spänning på 1 000 V DC mellan ett av anslutningsstiften och höljet för tryck- och/eller temperaturgivaren för LNG under minst 2 sekunder. Resistansen ska vara > 10 ΜΩ.

3.3   De material i tryck- och temperaturgivarna för LNG som kommer i kontakt med LNG under drift ska vara förenliga med provnings-LNG. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

3.4   Tryck- och/eller temperaturgivarna för LNG ska vara konstruerade för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

3.5   Klass 5-delen i tryck- och temperaturgivarna för LNG ska klara ett tryck på upp till 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) vid den temperatur som motsvarar angivet servicetryck i tabellen i bilaga 5O, vid rumstemperatur och vid maximal temperatur enligt bilaga 5O.

---

BILAGA 4M

BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE AV NATURGASDETEKTOR

1.   SYFTET MED DENNA BILAGA ÄR ATT FASTSTÄLLA BESTÄMMELSERNA FÖR TYPGODKÄNNANDE AV NATURGASDETEKTORN.

2.   NATURGASDETEKTOR

De material i naturgasdetektorn som kommer i kontakt med naturgas under drift ska vara förenliga med provningsgasen. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

3.   PROVNINGSFÖRFARANDEN FÖR NATURGASDETEKTORN

3.1   Naturgasdetektorn ska vara konstruerad för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

3.2   Provning av isoleringsbeständighet

Denna provning använder man för att kontrollera om det finns något potentiellt fel i isoleringen mellan naturgasdetektorns anslutningsstift och hölje.

Lägg en spänning på 1 000 V DC mellan ett av anslutningsstiften och höljet för naturgasdetektorn under minst 2 sekunder. Resistansen ska vara minst 10 ΜΩ.

3.3   Naturgasdetektorn ska uppfylla relevanta krav på elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) enligt, ändringsserie 03 till föreskrifter nr 10 eller motsvarande.

---

BILAGA 4N

Bestämmelser för typgodkännande av automatventil, kontrollventil, övertrycksventil, flödesbegränsningsventil, manuell ventil och backventil för LNG

1.   SYFTET MED DENNA BILAGA ÄR ATT FASTSTÄLLA BESTÄMMELSERNA FÖR TYPGODKÄNNANDE AV AUTOMATVENTILEN, KONTROLLVENTILEN, ÖVERTRYCKSVENTILEN OCH FLÖDESBEGRÄNSNINGSVENTILEN FÖR LNG.

2.   LNG-AUTOMATVENTIL

2.1   De material i LNG-automatventilen som kommer i kontakt med LNG under drift ska vara förenliga med provnings-LNG. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

2.2   Driftspecifikationer

2.2.1   LNG-automatventilen ska vara konstruerad för att klara ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) utan läckage eller deformation (se bilaga 5A).

2.2.2   LNG-automatventilen ska vara konstruerad så att den är läckagesäker vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) (se bilaga 5B).

2.2.3   LNG-automatventilen ska, i den normala driftsposition som tillverkaren anger för den, manövreras 7 000 gånger och sedan stängas av. Automatventilen ska förbli läckagesäker enligt bilaga 5B och 5C vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket. Provningen utförs under 96 % av cyklerna vid kryogen temperatur, under 2 % vid omgivningstemperatur och under 2 % vid hög temperatur enligt tabell 5O.

2.2.4   LNG-automatventilen ska vara konstruerad för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

2.2.5   Provning av isoleringsbeständighet.

Denna provning använder man för att kontrollera om det finns något potentiellt fel i isoleringen mellan spolen med två stift och LNG-automatventilens hölje.

Lägg en spänning på 1 000 V DC mellan ett av anslutningsstiften och automatventilens hölje under minst 2 sekunder. Resistansen ska vara minst 10 ΜΩ.

3.   LNG-KONTROLLVENTIL

3.1   De material i LNG-kontrollventilen som kommer i kontakt med LNG under drift ska vara förenliga med provnings-LNG. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

3.2   Driftspecifikationer

3.2.1   LNG-kontrollventilen ska vara konstruerad för att klara ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) utan läckage eller deformation vid kryogen temperatur.

3.2.2   LNG-kontrollventilen ska vara konstruerad så att den är läckagesäker (utåt) vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) (se bilaga 5B) vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

3.2.3   LNG-kontrollventilen ska, i den normala driftsposition som tillverkaren anger för den, manövreras 7 000 gånger vid kryogen temperatur (se bilaga 5O) och sedan stängas av. Kontrollventilen ska förbli läckagesäker (utåt) vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) (se bilaga 5B).

3.2.4   LNG-kontrollventilen ska vara konstruerad för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

3.3   LNG-kontrollventilen ska klara provningsförfarandet för klass 5-komponenter.

4.   LNG-ÖVERTRYCKSVENTIL

4.1   De material i övertrycksventilen som kommer i kontakt med LNG under drift ska vara förenliga med provnings-LNG. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

4.2   Driftspecifikationer

4.2.1   LNG-övertrycksventiler i komponentklass 5 ska vara konstruerade för att klara ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) vid kryogen temperatur med utloppet stängt.

4.2.2   Övertrycksventiler och övertrycksanordningar i klass 5 ska vara konstruerade så att de är läckagesäkra vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) med utloppen stängda (se bilaga 5B).

4.3   LNG-övertrycksventilen ska vara konstruerad för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

4.4   LNG-övertrycksventilen ska klara provningsförfarandet för klass 5-komponenter.

5.   FLÖDESBEGRÄNSNINGSVENTIL FÖR LNG

5.1   De material i flödesbegränsningsventilen för LNG som kommer i kontakt med LNG under drift ska vara förenliga med provnings-LNG. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

5.2   Driftspecifikationer

5.2.1   Flödesbegränsningsventilen för LNG ska, om den inte är inbyggd i tanken, vara konstruerad för att klara ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa) vid kryogen temperatur.

5.2.2   Flödesbegränsningsventilen för LNG ska, om den inte är inbyggd i tanken, vara konstruerad så att den är läckagesäker (bilaga 5B) vid ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket (MPa).

5.2.3   Flödesbegränsningsventilen för LNG ska vara konstruerad för användning vid de temperaturer som anges i bilaga 5O.

5.3   Flödesbegränsningsventilen för LNG ska vara konstruerad med en förbikoppling (inre läcka) för att möjliggöra tryckutjämning.

5.4   En flödesbegränsningsventil ska aktiveras vid som mest 10 % över och som minst 20 % under den nominella massflödeskapaciteten för stängning som angetts av tillverkaren.

5.4.1   Tre provexemplar av varje ventilstorlek och med varje typ av ventilutformning ska utsättas för dessa provningar. LNG-ventilen som endast är avsedd för användning med vätska ska provas med vatten. Förutom i det fall som anges i punkt 5.4.3 ska separata provningar utföras med varje provexemplar monterat i vertikalt, horisontellt och upp-och-nedvänt läge.

5.4.2   Provningen med vatten ska utföras med hjälp av en vätskeflödesmätare (eller motsvarande) som installerats i ett ledningssystem med tillräckligt tryck för att åstadkomma det flöde som krävs.

Systemet ska innehålla en inloppspiezometer eller en ledning som är minst en ledningsstorlek större än den ventil som ska provas samt en flödeskontrollventil som är ansluten mellan flödesmätaren och piezometern. En slang eller en hydrostatisk övertrycksventil, eller bådadera, kan användas för att minska effekterna av tryckchocken när flödesbegränsningsventilen stängs.

5.4.3   En ventil som bara är avsedd att installeras i ett visst läge behöver bara provas i detta läge.

5.5   När flödesbegränsningsventilen för LNG är i stängt läge ska förbiledningsflödet genom ventilen inte överskrida en luftflödeshastighet som anges av tillverkaren i cm3/minut vid servicetryck.

5.6   Enheten ska klara provningsförfarandet för klass 5-komponenter.

6.   MANUELL VENTIL FÖR LNG

6.1   De material i den manuella ventilen för LNG som kommer i kontakt med LNG under drift ska vara förenliga med provnings-LNG. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

6.2   Driftspecifikationer

6.2.1   Manuella ventiler för LNG i klass 5 ska vara konstruerade för att klara ett tryck på 1,5 gånger arbetstrycket vid kryogen temperatur.

6.2.2   Manuella ventiler för LNG i klass 5 ska vara konstruerade för användning vid temperaturer från – 162 ° till + 85 °C.

6.3   Krav för manuell ventil för LNG

Ett provexemplar ska genomgå en utmattningsprovning med en tryckcykelfrekvens på högst 4 cykler/minut enligt följande:

Provexemplaret ska hålla – 162 °C eller lägre medan det under 100 cykler trycksätts mellan noll och arbetstryck. Det maximala vridmomentet för ventilen ska därefter ligga inom 2 gånger den kraft som anges i tabell 5.3 i bilaga 5L. Efter provningen ska den manuella ventilen för LNG klara provningen för yttre läckage i bilaga 5B.

Om nedisning uppstår under denna provning får den manuella ventilen för LNG isas av och torkas.

6.4   Den manuella ventilen för LNG ska klara provningsförfarandet för klass 5-komponenter.

---

BILAGA 4O

BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE AV LNG-BRÄNSLEPUMP

1.   SYFTET MED DENNA BILAGA ÄR ATT FASTSTÄLLA BESTÄMMELSERNA FÖR TYPGODKÄNNANDE AV LNG-BRÄNSLEPUMPEN.

2.   KRAV FÖR LNG-BRÄNSLEPUMPEN

2.1   De material i LNG-bränslepumpen som kommer i kontakt med LNG under drift ska vara förenliga med provnings-LNG. Detta ska kontrolleras med hjälp av det förfarande som beskrivs i bilaga 5D.

2.2   LNG-bränslepumpar i klass 5 ska vara konstruerade för användning vid temperaturer från – 162 °C till + 85 °C.

2.3   Bränslepumpen ska klara provningsförfarandet för klass 5-komponenter.

2.4   LNG-bränslepumpen ska vara konstruerad på ett sådant sätt att LNG-inneslutning undviks.

2.5   Det ska finnas en funktion som gör att den LNG som finns i pumpen när motorn stängs av på ett säkert sätt kan hanteras utan att trycket ökar utöver det högsta säkra arbetstrycket.

2.6   LNG-bränslepumpen ska ha en tryckstyrningsanordning för att hålla trycket inom det tillåtna intervallet vid drift.

2.6.1   I stället för en tryckstyrningsanordning kan en funktion för att begränsa manövreringsmekanismens kraft godtas.

2.6.2   I stället för en tryckstyrningsanordning kan ett elektroniskt styrsystem godtas.

2.6.3   Tryckstyrningsanordningen får inte släppa ut naturgas i den omgivande luften under normal drift.

2.7   LNG-bränslepumpen ska ha en övertrycksventil för att begränsa trycket till pumpens högsta säkra arbetstryck.

2.7.1   I stället för en övertrycksventil för pumpen kan bränslesystemets övertrycksventil användas, förutsatt att den genom att minska systemtrycket även minskar pumptrycket.

2.8   LNG-bränslepumpen får starta innan motorn startas för att skapa rätt tryck i bränslesystemet. Denna funktion ska uppnås utan att bränsle levereras till motorn om motorn inte är igång.

3.   TILLÄMPLIGA PROVNINGSFÖRFARANDEN

3.1   LNG-bränslepump monterade inne i tanken:

| Förenlighet med LNG | Bilaga 5D |
| --- | --- |
| Motståndskraft mot torr värme | Bilaga 5F |
| Ozonåldring | Bilaga 5G |
| Lågtemperaturprovning | Bilaga 5P |

Förenlighet med LNG

Bilaga 5D

Motståndskraft mot torr värme

Bilaga 5F

Ozonåldring

Bilaga 5G

Lågtemperaturprovning

Bilaga 5P

3.2   LNG-bränslepump monterade utanpå tanken:

| Övertryck eller hållfasthet | Bilaga 5A |
| --- | --- |
| Yttre läckage | Bilaga 5B |
| Förenlighet med LNG | Bilaga 5D |
| Motståndskraft mot korrosion | Bilaga 5E |
| Motståndskraft mot torr värme | Bilaga 5F |
| Ozonåldring | Bilaga 5G |
| Temperaturcykel | Bilaga 5H |
| Motståndskraft mot vibrationer | Bilaga 5N |
| Lågtemperaturprovning | Bilaga 5P |

Övertryck eller hållfasthet

Bilaga 5A

Yttre läckage

Bilaga 5B

Förenlighet med LNG

Bilaga 5D

Motståndskraft mot korrosion

Bilaga 5E

Motståndskraft mot torr värme

Bilaga 5F

Ozonåldring

Bilaga 5G

Temperaturcykel

Bilaga 5H

Motståndskraft mot vibrationer

Bilaga 5N

Lågtemperaturprovning

Bilaga 5P

---

BILAGA 5

PROVNINGSFÖRFARANDEN

1.   KLASSIFICERING

1.1   CNG-komponenter för användning i fordon ska klassificeras med avseende på högsta arbetstryck och funktion, enligt punkt 2 i dessa föreskrifter. LNG-komponenter för användning i fordon ska klassificeras med avseende på lägsta temperatur, enligt punkt 3 i dessa föreskrifter.

1.2   Klassificeringen av komponenterna avgör vilka provningar som behöver utföras för typgodkännande av komponenterna eller delar av komponenterna.

2.   TILLÄMPLIGA PROVNINGSFÖRFARANDEN

I tabell 5.1 visas de tillämpliga provningsförfarandena på grundval av klassificeringen:

Tabell 5.1

| Prov | Klass 0 | Klass 1 | Klass 2 | Klass 3 | Klass 4 | Klass 5 | Bilaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Övertryck eller hållfasthet | X | X | X | X | O | X | 5A |
| Yttre läckage | X | X | X | X | O | X | 5B |
| Inre läckage | A | A | A | A | O | A | 5C |
| Hållbarhet | A | A | A | A | O | A | 5L |
| Förenlighet med CNG/LNG | A | A | A | A | A | A | 5D |
| Motståndskraft mot korrosion | X | X | X | X | X | A | 5E |
| Motståndskraft mot torr värme | A | A | A | A | A | A | 5F |
| Ozonåldring | A | A | A | A | A | A | 5G |
| Sprängningsprovning/förstörande provning | X | O | O | O | O | A | 5M |
| Temperaturcykel | A | A | A | A | O | A | 5H |
| Tryckcykel | X | O | O | O | O | A | 5I |
| Motståndskraft mot vibrationer | A | A | A | A | O | A | 5N |
| Driftstemperaturer | X | X | X | X | X | X | 5O |
| LNG, lågtemperatur | O | O | O | O | O | X | 5P |
| X | = | Tillämpligt |
| O | = | Ej tillämpligt |
| A | = | När tillämpligt |

Prov

Klass 0

Klass 1

Klass 2

Klass 3

Klass 4

Klass 5

Bilaga

Övertryck eller hållfasthet

X

X

X

X

O

X

5A

Yttre läckage

X

X

X

X

O

X

5B

Inre läckage

A

A

A

A

O

A

5C

Hållbarhet

A

A

A

A

O

A

5L

Förenlighet med CNG/LNG

A

A

A

A

A

A

5D

Motståndskraft mot korrosion

X

X

X

X

X

A

5E

Motståndskraft mot torr värme

A

A

A

A

A

A

5F

Ozonåldring

A

A

A

A

A

A

5G

Sprängningsprovning/förstörande provning

X

O

O

O

O

A

5M

Temperaturcykel

A

A

A

A

O

A

5H

Tryckcykel

X

O

O

O

O

A

5I

Motståndskraft mot vibrationer

A

A

A

A

O

A

5N

Driftstemperaturer

X

X

X

X

X

X

5O

LNG, lågtemperatur

O

O

O

O

O

X

5P

X

=

Tillämpligt

O

=

Ej tillämpligt

A

=

När tillämpligt

Anmärkningar:

a)   Inre läckage: Tillämpligt om komponentklassen utgörs av interna ventilsäten som normalt är stängda när motorn är avstängd.

b)   Hållbarhet: Tillämpligt om komponentklassen utgörs av integrerade delar som kommer att röra sig upprepade gånger under motorns drift.

c)   Förenlighet med CNG, motståndskraft mot torr värme, ozonåldring: Tillämpligt om komponentklassen utgörs av syntetiska eller icke-metalliska delar.

d)   Temperaturcykel: Tillämpligt om komponentklassen utgörs av syntetiska eller icke-metalliska delar.

e)   Motståndskraft mot vibrationer: Tillämpligt om komponentklassen utgörs av integrerade delar som kommer att röra sig upprepade gånger under motorns drift.

De material som används för komponenterna ska ha skriftliga specifikationer som uppfyller eller överskrider (prov-) kraven i denna bilaga med avseende på

| a) | temperatur, |
| --- | --- |

a)

temperatur,

| b) | tryck, |
| --- | --- |

b)

tryck,

| c) | förenlighet med CNG/LNG, |
| --- | --- |

c)

förenlighet med CNG/LNG,

| d) | hållbarhet. |
| --- | --- |

d)

hållbarhet.

3.   ALLMÄNNA KRAV

3.1   Läckageprovning ska utföras med trycksatt gas som luft eller kväve för CNG-komponenter. För LNG-komponenter ska kryogen vätska användas.

3.2   Vatten eller annan vätska kan användas för att uppnå önskat tryck för den hydrostatiska hållfasthetsprovningen.

3.3   Provningstiden för läckageprovning och hydrostatiska hållfasthetsprovningar får inte understiga 3 minuter.

BILAGA 5A

ÖVERTRYCKSPROVNING (HÅLLFASTHETSPROVNING)

| 1. | En komponent som innehåller CNG/LNG ska utan synliga tecken på bristning eller permanent formförändring motstå ett hydrauliskt tryck på 1,5 till 2 gånger det högsta arbetstrycket under minst 3 minuter vid rumstemperatur med högtrycksutgången igenpluggad. Vatten eller någon annan lämplig hydraulvätska kan användas som provningsmedium. |
| --- | --- |

1.

En komponent som innehåller CNG/LNG ska utan synliga tecken på bristning eller permanent formförändring motstå ett hydrauliskt tryck på 1,5 till 2 gånger det högsta arbetstrycket under minst 3 minuter vid rumstemperatur med högtrycksutgången igenpluggad. Vatten eller någon annan lämplig hydraulvätska kan användas som provningsmedium.

| 2. | De provexemplar som tidigare utsatts för hållbarhetsprovningen i bilaga 5L ska kopplas till en hydrostatisk tryckkälla. En positiv avstängningsventil och en tryckmätare, med ett tryckområde på minst 1,5 och högst 2 gånger provningstrycket, ska installeras på den hydrostatiska tilloppsledningen. |
| --- | --- |

2.

De provexemplar som tidigare utsatts för hållbarhetsprovningen i bilaga 5L ska kopplas till en hydrostatisk tryckkälla. En positiv avstängningsventil och en tryckmätare, med ett tryckområde på minst 1,5 och högst 2 gånger provningstrycket, ska installeras på den hydrostatiska tilloppsledningen.

| 3. | I tabell 5.2 visas arbetstrycken och sprängningsprovningstrycken utifrån klassificeringen i punkt 2 i dessa föreskrifter.

  Tabell 5.2








  Klassificering av komponent | Arbetstryck
  [kPa] | Övertryck
  [kPa] |
| --- | --- | --- | --- |
| Klass 0 | 3 000 < p < 26 000 | 1,5 gånger arbetstrycket |
| Klass 1 | 450 < p < 3 000 | 1,5 gånger arbetstrycket |
| Klass 2 | 20 < p < 450 | 2 gånger arbetstrycket |
| Klass 3 | 450 < p < 3 000 | 2 gånger släpptrycket |
| Klass 5 | Enligt tillverkarens specifikationer | 1,5 gånger arbetstrycket |

3.

I tabell 5.2 visas arbetstrycken och sprängningsprovningstrycken utifrån klassificeringen i punkt 2 i dessa föreskrifter.

Tabell 5.2

Klassificering av komponent

Arbetstryck

[kPa]

Övertryck

[kPa]

Klass 0

3 000 < p < 26 000

1,5 gånger arbetstrycket

Klass 1

450 < p < 3 000

1,5 gånger arbetstrycket

Klass 2

20 < p < 450

2 gånger arbetstrycket

Klass 3

450 < p < 3 000

2 gånger släpptrycket

Klass 5

Enligt tillverkarens specifikationer

1,5 gånger arbetstrycket

BILAGA 5B

YTTRE LÄCKAGEPROVNING

1.   Komponenten ska vara fri från läckage i spindel- eller anslutningstätningar eller andra kopplingar och ska inte visa tecken på porositet i gjutgodset när den provas enligt beskrivningen i punkterna 2 och 3 i denna bilaga vid något lufttryck mellan noll och de tryck som anges i tabell 5.2 i bilaga 5A.

2.   Provningen ska utföras under följande förhållanden:

| a) | Vid rumstemperatur. |
| --- | --- |

a)

Vid rumstemperatur.

| b) | Vid lägsta driftstemperatur. |
| --- | --- |

b)

Vid lägsta driftstemperatur.

| c) | Vid högsta driftstemperatur. |
| --- | --- |

c)

Vid högsta driftstemperatur.

De högsta och lägsta driftstemperaturerna anges i bilaga 5O.

3.   För CNG

Under Denna provning ska utrustningen som provas (EUT – Equipment Under Test) vara kopplad till en tryckluftskälla. En automatventil och en tryckmätare, med ett tryckområde på minst 1,5 och högst 2 gånger provningstrycket, ska installeras på ledningen från tryckkällan. Tryckmätaren ska vara monterad mellan automatventilen och provexemplaret under provningen. Med provningstrycket anbringat ska provexemplaret sänkas ned i vatten så att läckage upptäcks, eller så kan en annan likvärdig provningsmetod (flödes- eller tryckfallsmätning) användas.

3.1   För LNG

Under Denna provning ska komponentens inlopp vara kopplat till en källa med kryogen vätska, enligt tabellen i bilaga 5O eller med lägre temperatur, med det arbetstryck som tillverkaren angett. Flödet ska bibehållas under 0,5 timme.

4.   Det yttre läckaget ska vara lägre än vad som krävs i bilagorna; om inga krav angetts ska det yttre läckaget vara lägre än 15 cm3/tim.

5.   Provning vid hög temperatur

För CNG

En komponent som innehåller CNG får inte läcka mer än 15 cm3/tim med utgången igenpluggad när den utsätts för ett gastryck, vid högsta driftstemperatur enligt bilaga 5O, som är lika med det högsta arbetstrycket. Komponenten ska hållas vid denna temperatur under minst 8 timmar.

5.1   För LNG

En komponent som innehåller LNG får inte läcka mer än 15 cm3/tim med det flöde som anges i punkt 3.1 anslutet när den utsätts för en yttre temperatur som motsvarar de högsta driftstemperaturer som anges i bilaga 5O.

6.   Provning vid låg temperatur

För CNG

En komponent som innehåller CNG får inte läcka mer än 15 cm3/tim med utgången igenpluggad när den utsätts för ett gastryck, vid lägsta driftstemperatur, som är lika med det högsta tillåtna arbetstrycket enligt tillverkarens uppgifter. Komponenten ska hållas vid denna temperatur under minst 8 timmar.

6.1   För LNG

En komponent som innehåller LNG får inte läcka mer än 15 cm3/tim med det flöde som anges i punkt 3.1 anslutet när den utsätts för en yttre temperatur som motsvarar den lägsta driftstemperaturen som anges i bilaga 5O.

BILAGA 5C

INRE LÄCKAGEPROVNING

| 1. | Följande provningar ska utföras på provexemplar av ventiler eller påfyllningsenheter som tidigare har utsatts för den yttre läckageprovningen i bilaga 5B. |
| --- | --- |

1.

Följande provningar ska utföras på provexemplar av ventiler eller påfyllningsenheter som tidigare har utsatts för den yttre läckageprovningen i bilaga 5B.

| 2. | Ventilsätet ska, när det är stängt, vara fritt från läckage vid alla lufttryck mellan 0 och 1,5 gånger arbetstrycket (kPa). För LNG-komponenter används kryogen temperatur (se bilaga 5O). |
| --- | --- |

2.

Ventilsätet ska, när det är stängt, vara fritt från läckage vid alla lufttryck mellan 0 och 1,5 gånger arbetstrycket (kPa). För LNG-komponenter används kryogen temperatur (se bilaga 5O).

| 3. | En CNG-backventil som är utrustad med ett fjädrande säte (elastiskt) ska när den är stängd inte läcka vid något lufttryck mellan 0 och 1,5 gånger arbetstrycket (kPa). |
| --- | --- |

3.

En CNG-backventil som är utrustad med ett fjädrande säte (elastiskt) ska när den är stängd inte läcka vid något lufttryck mellan 0 och 1,5 gånger arbetstrycket (kPa).

| 4. | En CNG-backventil som är utrustad med ett metall-mot-metall-säte ska när den är stängd inte läcka mer än 0,47 dm3/sekund när den utsätts för en lufttrycksskillnad på 138 kPa effektivt tryck. |
| --- | --- |

4.

En CNG-backventil som är utrustad med ett metall-mot-metall-säte ska när den är stängd inte läcka mer än 0,47 dm3/sekund när den utsätts för en lufttrycksskillnad på 138 kPa effektivt tryck.

| 5. | Sätet för den övre CNG-backventilen som används för påfyllningsenheten ska, när ventilen är stängd, vara fritt från läckage vid alla lufttryck mellan 0 och 1,5 gånger arbetstrycket (kPa). |
| --- | --- |

5.

Sätet för den övre CNG-backventilen som används för påfyllningsenheten ska, när ventilen är stängd, vara fritt från läckage vid alla lufttryck mellan 0 och 1,5 gånger arbetstrycket (kPa).

| 6. | De inre läckageprovningarna ska utföras med inloppet till provventilen kopplat till en tryckluftskälla, ventilen i stängt läge och utloppet öppet. En automatventil och en tryckmätare, med ett tryckområde på minst 1,5 och högst 2 gånger provningstrycket, ska installeras på ledningen från tryckkällan. Tryckmätaren ska vara monterad mellan automatventilen och provexemplaret under provningen. Om inte annat anges ska läckageundersökningar göras med provningstrycket anbringat och det öppna utloppet nedsänkt i vatten. |
| --- | --- |

6.

De inre läckageprovningarna ska utföras med inloppet till provventilen kopplat till en tryckluftskälla, ventilen i stängt läge och utloppet öppet. En automatventil och en tryckmätare, med ett tryckområde på minst 1,5 och högst 2 gånger provningstrycket, ska installeras på ledningen från tryckkällan. Tryckmätaren ska vara monterad mellan automatventilen och provexemplaret under provningen. Om inte annat anges ska läckageundersökningar göras med provningstrycket anbringat och det öppna utloppet nedsänkt i vatten.

| 7. | Överensstämmelsen med punkterna 2–5 ska avgöras genom att ett rörstycke kopplas till ventilens utlopp. Rörstyckets öppna ände ska placeras i en upp-och-nedvänd graderad behållare som är kalibrerad i kubikcentimeter. Den uppochnedvända behållaren ska förslutas med en vattentät tätning. Utrustningen ska ställas in så att






  a) | änden på rörstyckets utlopp befinner sig cirka 13 mm ovanför vattenytan inuti den uppochnedvända behållaren, och |
| --- | --- | --- |

7.

Överensstämmelsen med punkterna 2–5 ska avgöras genom att ett rörstycke kopplas till ventilens utlopp. Rörstyckets öppna ände ska placeras i en upp-och-nedvänd graderad behållare som är kalibrerad i kubikcentimeter. Den uppochnedvända behållaren ska förslutas med en vattentät tätning. Utrustningen ska ställas in så att

a)

änden på rörstyckets utlopp befinner sig cirka 13 mm ovanför vattenytan inuti den uppochnedvända behållaren, och

| b) | vattnet inuti och utanför den graderade behållaren är på samma nivå. När dessa justeringar har gjorts ska vattennivån inuti den graderade behållaren noteras. Med ventilen i det stängda läge som uppkommit genom normal drift ska luft eller kvävgas med angivet provningstryck läggas på ventilens inlopp under en provningsperiod på minst 2 minuter. Under den tiden ska den graderade behållarens vertikala position, om så krävs, justeras för att bibehålla samma vattennivå inuti som utanför behållaren. |
| --- | --- |

b)

vattnet inuti och utanför den graderade behållaren är på samma nivå. När dessa justeringar har gjorts ska vattennivån inuti den graderade behållaren noteras. Med ventilen i det stängda läge som uppkommit genom normal drift ska luft eller kvävgas med angivet provningstryck läggas på ventilens inlopp under en provningsperiod på minst 2 minuter. Under den tiden ska den graderade behållarens vertikala position, om så krävs, justeras för att bibehålla samma vattennivå inuti som utanför behållaren.

I slutet av provningsperioden och med samma vattennivå inuti som utanför den graderade behållaren ska vattennivån i den graderade behållaren noteras på nytt. Utifrån volymförändringen i den graderade behållaren beräknas läckagehastigheten enligt följande formel:

Formula

där

| V1 | = | Läckagehastigheten, i cm3/tim, luft eller kväve. |
| --- | --- | --- |
| Vt | = | Ökningen i volym i den graderade behållaren under provningen. |
| t | = | Tiden för provningen, i minuter. |
| P | = | Barometertrycket under provningen, i kPa. |
| T | = | Omgivningstemperatur under provningen, i K. |

V1

=

Läckagehastigheten, i cm3/tim, luft eller kväve.

Vt

=

Ökningen i volym i den graderade behållaren under provningen.

t

=

Tiden för provningen, i minuter.

P

=

Barometertrycket under provningen, i kPa.

T

=

Omgivningstemperatur under provningen, i K.

| 8. | I stället för med den metod som beskrivs ovan kan läckage mätas med en flödesmätare som monterats på inloppssidan för den ventil som ska provas. Flödesmätaren ska klara att på ett korrekt sätt visa, för den provvätska som används, de högsta tillåtna läckageflödeshastigheterna. |
| --- | --- |

8.

I stället för med den metod som beskrivs ovan kan läckage mätas med en flödesmätare som monterats på inloppssidan för den ventil som ska provas. Flödesmätaren ska klara att på ett korrekt sätt visa, för den provvätska som används, de högsta tillåtna läckageflödeshastigheterna.

BILAGA 5D

PROVNING AV FÖRENLIGHETEN MED CNG/LNG

| 1. | En icke-metallisk del i kontakt med CNG/LNG får inte visa någon överdriven volymförändring eller viktförlust.
  Motståndskraft mot n-pentan enligt ISO 1817, med följande villkor:






  a) | Medium: n-pentan. |
| --- | --- | --- |

1.

En icke-metallisk del i kontakt med CNG/LNG får inte visa någon överdriven volymförändring eller viktförlust.

Motståndskraft mot n-pentan enligt ISO 1817, med följande villkor:

a)

Medium: n-pentan.

| b) | Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817). |
| --- | --- |

b)

Temperatur: 23 °C (tolerans enligt ISO 1817).

| c) | Nedsänkningstid: 72 timmar. |
| --- | --- |

c)

Nedsänkningstid: 72 timmar.

| 2. | Krav:
  Största volymförändring: 20 %.
  Efter lagring i luft vid temperaturen 40 °C under 48 timmar får vikten jämfört med den ursprungliga vikten inte ha minskat med mer än 5 %. |
| --- | --- |

2.

Krav:

Största volymförändring: 20 %.

Efter lagring i luft vid temperaturen 40 °C under 48 timmar får vikten jämfört med den ursprungliga vikten inte ha minskat med mer än 5 %.

BILAGA 5E

PROVNING AV MOTSTÅNDSKRAFTEN MOT KORROSION

Förfaranden för provning av motståndskraften mot korrosion:

| 1. | En metallkomponent som innehåller CNG/LNG ska klara läckageprovningarna som anges i bilagorna 5B och 5C efter att ha utsatts för 144 timmar saltsprayprovning enligt ISO 15500-2, med alla öppningar stängda. |
| --- | --- |

1.

En metallkomponent som innehåller CNG/LNG ska klara läckageprovningarna som anges i bilagorna 5B och 5C efter att ha utsatts för 144 timmar saltsprayprovning enligt ISO 15500-2, med alla öppningar stängda.

| 2. | En koppar- eller mässingkomponent som innehåller CNG/LNG ska klara läckageprovningarna som anges i bilagorna 5B och 5C efter att ha utsatts för 24 timmar nedsänkning i ammoniak enligt ISO 15500-2, med alla öppningar stängda. |
| --- | --- |

2.

En koppar- eller mässingkomponent som innehåller CNG/LNG ska klara läckageprovningarna som anges i bilagorna 5B och 5C efter att ha utsatts för 24 timmar nedsänkning i ammoniak enligt ISO 15500-2, med alla öppningar stängda.

BILAGA 5F

PROVNING AV MOTSTÅNDSKRAFTEN MOT TORR VÄRME

| 1. | Provningen ska utföras enligt ISO 188. Provstycket ska under 168 timmar utsättas för luft vid en temperatur som är lika med den högsta driftstemperaturen. |
| --- | --- |

1.

Provningen ska utföras enligt ISO 188. Provstycket ska under 168 timmar utsättas för luft vid en temperatur som är lika med den högsta driftstemperaturen.

| 2. | Draghållfastheten får inte ändras med mer än + 25 %. Brottöjningen får inte ändras med mer än följande värden:






  a) | Största ökning 10 %. |
| --- | --- | --- |

2.

Draghållfastheten får inte ändras med mer än + 25 %. Brottöjningen får inte ändras med mer än följande värden:

a)

Största ökning 10 %.

| b) | Största minskning 30 %. |
| --- | --- |

b)

Största minskning 30 %.

BILAGA 5G

OZONÅLDRING

| 1. | Provningen ska utföras enligt ISO 1431/1.
  Provstycket, som ska vara belastat till en uttöjning på 20 %, ska under 72 timmar utsättas för luft vid temperaturen 40 °C med en ozonkoncentration på 0,5 ppm. |
| --- | --- |

1.

Provningen ska utföras enligt ISO 1431/1.

Provstycket, som ska vara belastat till en uttöjning på 20 %, ska under 72 timmar utsättas för luft vid temperaturen 40 °C med en ozonkoncentration på 0,5 ppm.

| 2. | Inga sprickor i provstycket tillåts. |
| --- | --- |

2.

Inga sprickor i provstycket tillåts.

BILAGA 5H

TEMPERATURCYKELPROVNING

En icke-metallisk del som innehåller CNG/LNG ska klara de läckageprovningar som avses i bilagorna 5B och 5C efter att ha utsatts för 96 timmar temperaturcykelprovning, från lägsta driftstemperatur till högsta driftstemperatur med en cykeltid på 120 minuter, under högsta arbetstryck.

BILAGA 5I

TRYCKCYKELPROVNING TILLÄMPLIG ENDAST PÅ BEHÅLLARE

(Se bilaga 3)

BILAGORNA 5J OCH 5K –

Ej fastställda

BILAGA 5L

HÅLLBARHETSPROVNING (KONTINUERLIG DRIFT)

1.   PROVNINGSMETOD FÖR CNG-KOMPONENTER

1.1   Komponenten ska kopplas till en tryckkälla med torr luft eller kvävgas via en lämplig anslutning och utsättas för det antal cykler som angetts för den specifika komponenten. En cykel ska bestå av en öppning och en stängning av komponenten inom en period på minst 10 ± 2 sekunder.

| a) | Cykelprovning vid rumstemperatur
  Komponenten ska under 96 % av det totala antalet cykler provas vid rumstemperatur och angivet servicetryck. Under avstängningsfasen ska trycket efter provfixturen tillåtas sjunka till 50 % av provningstrycket. Därefter ska komponenten klara läckageprovningen i bilaga 5B vid rumstemperatur. Det är tillåtet att avbryta denna del av provningen i intervall om 20 % för läckageprovning. |
| --- | --- |

a)

Cykelprovning vid rumstemperatur

Komponenten ska under 96 % av det totala antalet cykler provas vid rumstemperatur och angivet servicetryck. Under avstängningsfasen ska trycket efter provfixturen tillåtas sjunka till 50 % av provningstrycket. Därefter ska komponenten klara läckageprovningen i bilaga 5B vid rumstemperatur. Det är tillåtet att avbryta denna del av provningen i intervall om 20 % för läckageprovning.

| b) | Cykelprovning vid hög temperatur
  Komponenten ska under 2 % av det totala antalet cykler provas vid angiven högsta temperatur och angivet servicetryck. Komponenten ska klara läckageprovningen i bilaga 5B vid angiven högsta temperatur när högtemperaturcyklerna är klara. |
| --- | --- |

b)

Cykelprovning vid hög temperatur

Komponenten ska under 2 % av det totala antalet cykler provas vid angiven högsta temperatur och angivet servicetryck. Komponenten ska klara läckageprovningen i bilaga 5B vid angiven högsta temperatur när högtemperaturcyklerna är klara.

| c) | Cykelprovning vid låg temperatur
  Komponenten ska under 2 % av det totala antalet cykler provas vid angiven lägsta temperatur och angivet servicetrycke. Komponenten ska klara läckageprovningen i bilaga 5B vid angiven lägsta temperatur när lågtemperaturcyklerna är klara.
  Efter cykelprovning och omprovning av läckage ska komponenten kunna öppnas och stängas fullständigt när ett vridmoment som inte är större än det som anges i tabell 5.3 läggs på ventilens vred i riktning för att öppna den helt och sedan i omvänd riktning.

  Tabell 5.3







  Komponentens inloppsstorlek [mm] | Maximalt vridmoment [Nm] |
| --- | --- | --- |
| 6 | 1,7 |
| 8 eller 10 | 2,3 |
| 12 | 2,8 |

c)

Cykelprovning vid låg temperatur

Komponenten ska under 2 % av det totala antalet cykler provas vid angiven lägsta temperatur och angivet servicetrycke. Komponenten ska klara läckageprovningen i bilaga 5B vid angiven lägsta temperatur när lågtemperaturcyklerna är klara.

Efter cykelprovning och omprovning av läckage ska komponenten kunna öppnas och stängas fullständigt när ett vridmoment som inte är större än det som anges i tabell 5.3 läggs på ventilens vred i riktning för att öppna den helt och sedan i omvänd riktning.

Tabell 5.3

Komponentens inloppsstorlek [mm]

Maximalt vridmoment [Nm]

6

1,7

8 eller 10

2,3

12

2,8

1.2   Denna provning ska utföras vid den angivna högsta temperaturen och upprepas vid temperaturen – 40 °C.

1.3   Hållbarhetsprovning för LNG-produkter anges i de LNG-specifika bilagorna 4I till 4O, när så är tillämpligt.

BILAGA 5M

SPRÄNGNINGSPROVNING/FÖRSTÖRANDE PROVNING TILLÄMPLIG ENDAST PÅ CNG-BEHÅLLARE

(Se bilaga 3A)

BILAGA 5N

PROVNING AV MOTSTÅNDSKRAFTEN MOT VIBRATIONER

1.   Alla komponenter med rörliga delar ska, efter 6 timmar vibration enligt nedanstående provningsmetod, vara oskadade, fungera på korrekt sätt och klara komponenternas läckageprovning.

2.   Provningsmetod

2.1   Komponenten ska spännas fast i en apparat och vibreras under 2 timmar vid 17 Hz med en amplitud på 1,5 mm (0,06 tum) i var och en av de tre axelriktningarna. Efter 6 timmar vibration ska komponenten klara kraven enligt bilaga 5C.

BILAGA 5O

DRIFTSTEMPERATURER

Driftstemperaturerna ska vara enligt följande:

| | Motorutrymme | Monterad på motorn | Ombord |
| --- | --- | --- | --- |
| Måttlig (M) | – 20 °C till 105 °C | – 20 °C till 120 °C | – 20 °C till 85 °C |
| Kall (C) | – 40 °C till 105 °C | – 40 °C till 120 °C | – 40 °C till 85 °C |
| LNG (L) | – 162 °C till 105 °C | – 162 °C till 120 °C | – 162 °C till 85 °C |

Motorutrymme

Monterad på motorn

Ombord

Måttlig (M)

– 20 °C till 105 °C

– 20 °C till 120 °C

– 20 °C till 85 °C

Kall (C)

– 40 °C till 105 °C

– 40 °C till 120 °C

– 40 °C till 85 °C

LNG (L)

– 162 °C till 105 °C

– 162 °C till 120 °C

– 162 °C till 85 °C

Observera: Temperaturen LNG (L) är temperaturen på vätskan inuti komponenterna. För omgivningstemperaturer ska M eller C användas. Eftersom mättnadstemperatur och tryck har en direkt koppling för LNG, som visas i tabellen nedan, ska högre minimitemperaturer tillåtas för LNG-komponenter på grundval av det föreskrivna provningstrycket.

| Temperatur [°C] | Tryck [bar] |
| --- | --- |
| – 161,6 | 0 |
| – 152,5 | 1 |
| – 146,4 | 2 |
| – 141,7 | 3 |
| – 137,8 | 4 |
| – 134,4 | 5 |
| – 131,4 | 6 |
| – 128,7 | 7 |
| – 126,3 | 8 |
| – 124,0 | 9 |
| – 121,9 | 10 |
| – 119,9 | 11 |
| – 118,1 | 12 |
| – 116,3 | 13 |
| – 114,6 | 14 |
| – 113,0 | 15 |
| – 111,5 | 16 |
| – 110,0 | 17 |
| – 108,6 | 18 |
| – 107,3 | 19 |
| – 106,0 | 20 |
| – 104,7 | 21 |
| – 103,5 | 22 |
| – 102,3 | 23 |
| – 101,2 | 24 |

Temperatur [°C]

Tryck [bar]

– 161,6

0

– 152,5

1

– 146,4

2

– 141,7

3

– 137,8

4

– 134,4

5

– 131,4

6

– 128,7

7

– 126,3

8

– 124,0

9

– 121,9

10

– 119,9

11

– 118,1

12

– 116,3

13

– 114,6

14

– 113,0

15

– 111,5

16

– 110,0

17

– 108,6

18

– 107,3

19

– 106,0

20

– 104,7

21

– 103,5

22

– 102,3

23

– 101,2

24

Källa: http://webbook.nist.gov/chemistry/fluid/Saturation

BILAGA 5P

LNG – LÅGTEMPERATURPROVNING

| 1. | Komponenten ska under 96 % av det totala antalet cykler (enligt bilaga 4 för produkten) vara vid en temperatur som är lägre än – 162 °C och vid arbetstryck. |
| --- | --- |

1.

Komponenten ska under 96 % av det totala antalet cykler (enligt bilaga 4 för produkten) vara vid en temperatur som är lägre än – 162 °C och vid arbetstryck.

| 2. | Komponenten ska under 4 % av det totala antalet cykler vara vid angiven högsta temperatur (enligt bilaga 5O) och vid arbetstryck och ska när temperaturcyklerna är klara uppfylla kraven i bilagorna 5B och 5C. |
| --- | --- |

2.

Komponenten ska under 4 % av det totala antalet cykler vara vid angiven högsta temperatur (enligt bilaga 5O) och vid arbetstryck och ska när temperaturcyklerna är klara uppfylla kraven i bilagorna 5B och 5C.

| 3. | Provningen kan, om så önskas, avbrytas i intervall om 20 % för läckageprovningen. |
| --- | --- |

3.

Provningen kan, om så önskas, avbrytas i intervall om 20 % för läckageprovningen.

| 4. | Efter cykelprovningen ska den hydrostatiska provningen utföras. |
| --- | --- |

4.

Efter cykelprovningen ska den hydrostatiska provningen utföras.

BILAGA 5Q

ICKE-METALLISKA DELARS FÖRENLIGHET MED VÄRMEVÄXLINGSMEDIUM

| 1. | Provexemplaren ska vara nedsänkta i ett värmeväxlingsmedium under 168 timmar vid 90 °C och sedan torkas under 48 timmar vid temperaturen 40 °C. Värmeväxlingsmediet för provningen ska vara sammansatt av vatten och etylenglykol i förhållandet 50/50. |
| --- | --- |

1.

Provexemplaren ska vara nedsänkta i ett värmeväxlingsmedium under 168 timmar vid 90 °C och sedan torkas under 48 timmar vid temperaturen 40 °C. Värmeväxlingsmediet för provningen ska vara sammansatt av vatten och etylenglykol i förhållandet 50/50.

| 2. | Provningsresultatet anses tillfredsställande om volymförändringen är mindre än 20 %, viktförändringen är mindre än 5 %, förändringen i draghållfasthet är mindre än – 25 % och förändringen i töjning vid brott ligger mellan – 30 % och + 10 %. |
| --- | --- |

2.

Provningsresultatet anses tillfredsställande om volymförändringen är mindre än 20 %, viktförändringen är mindre än 5 %, förändringen i draghållfasthet är mindre än – 25 % och förändringen i töjning vid brott ligger mellan – 30 % och + 10 %.

---

BILAGA 6

BESTÄMMELSER FÖR CNG-IDENTIFIERINGSMÄRKE FÖR FORDON I KATEGORIERNA M2 OCH M3, N2 OCH N3

(Punkt 18.1.8.1 i dessa föreskrifter)

Skylten består av en dekal som ska vara väderbeständig.

Färgerna och måtten på dekalen ska uppfylla följande krav:

| Färger: |
| --- |
| Bakgrund: | grön |
| Ram: | vit eller vit reflekterande |
| Bokstäver: | vita eller vita reflekterande |
| Mått: |
| Rambredd: | 4–6 mm |
| Teckenhöjd: | ≥ 25 mm |
| Teckenbredd: | ≥ 4 mm |
| Dekalens bredd: | 110–150 mm |
| Dekalens höjd: | 80–110 mm |

Färger:

Bakgrund:

grön

Ram:

vit eller vit reflekterande

Bokstäver:

vita eller vita reflekterande

Mått:

Rambredd:

4–6 mm

Teckenhöjd:

≥ 25 mm

Teckenbredd:

≥ 4 mm

Dekalens bredd:

110–150 mm

Dekalens höjd:

80–110 mm

Bokstäverna ”CNG” ska vara placerade mitt på dekalen.

---

BILAGA 7

BESTÄMMELSER FÖR LNG-IDENTIFIERINGSMÄRKE FÖR FORDON I KATEGORIERNA M2 OCH M3, N2 OCH N3

(Punkt 18.1.8.2 i dessa föreskrifter)

Skylten består av en dekal som ska vara väderbeständig.

Färgerna och måtten på dekalen ska uppfylla följande krav:

| Färger: |
| --- |
| Bakgrund: | grön |
| Ram: | vit eller vit reflekterande |
| Bokstäver: | vita eller vita reflekterande |
| Mått: |
| Rambredd: | 4–6 mm |
| Teckenhöjd: | ≥ 25 mm |
| Teckenbredd: | ≥ 4 mm |
| Dekalens bredd: | 110–150 mm |
| Dekalens höjd: | 80–110 mm |

Färger:

Bakgrund:

grön

Ram:

vit eller vit reflekterande

Bokstäver:

vita eller vita reflekterande

Mått:

Rambredd:

4–6 mm

Teckenhöjd:

≥ 25 mm

Teckenbredd:

≥ 4 mm

Dekalens bredd:

110–150 mm

Dekalens höjd:

80–110 mm

Bokstäverna ”LNG” ska vara placerade mitt på dekalen.

---

| 30.6.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/170 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/170

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 120 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av förbränningsmotorer för montering i jordbruks- och skogstraktorer samt i mobila maskiner, som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med avseende på mätning av nettoeffekt, nettovridmoment och specifik bränsleförbrukning [2015/1000]

Inbegripet all giltig text till och med:

Ändringsserie 01 – dag för ikraftträdande: 26 juli 2012

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typgodkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikationer och provningar |
| --- | --- |

5.

| 6. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

6.

| 7. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ändring och utökning av godkännande av en motortyp eller en motorfamilj |
| --- | --- |

8.

| 9. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovningarna och för typgodkännandemyndigheterna |
| --- | --- |

10.

BILAGOR

| 1 | Viktiga egenskaper hos förbränningsmotorn och allmän information om utförandet av provningarna |
| --- | --- |

1

| 2 | Meddelande |
| --- | --- |

2

| 3 | Typgodkännandemärkets utformning |
| --- | --- |

3

| 4 | Metod för mätning av förbränningsmotorers nettoeffekt |
| --- | --- |

4

| 5 | Viktiga egenskaper hos motorfamiljen |
| --- | --- |

5

| 6 | Kontroller av produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

6

| 7 | Tekniska uppgifter om referensbränslen |
| --- | --- |

7

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1.1   Dessa föreskrifter ska tillämpas på kurvor över effekt, vridmoment och specifik bränsleförbrukning i förhållande till motorns varvtal vid full last, vilket tillverkaren anger för förbränningsmotorer som ska användas

| 1.1.1 | i kategori T-fordon (1), |
| --- | --- |

1.1.1

i kategori T-fordon (1),

| 1.1.2 | i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (1) och som körs i varierande eller konstant hastighet. |
| --- | --- |

1.1.2

i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (1) och som körs i varierande eller konstant hastighet.

1.2   Förbränningsmotorerna hör till någon av följande kategorier:

| 1.2.1 | Förbränningsmotorer (gnisttändningsmotor eller kompressionständningsmotor) med undantag för fria kolvmotorer. |
| --- | --- |

1.2.1

Förbränningsmotorer (gnisttändningsmotor eller kompressionständningsmotor) med undantag för fria kolvmotorer.

| 1.2.2 | Roterande kolvmotorer (gnisttändningsmotor eller kompressionständningsmotor). |
| --- | --- |

1.2.2

Roterande kolvmotorer (gnisttändningsmotor eller kompressionständningsmotor).

2.   DEFINITIONER

2.1   typgodkännande av en motor: godkännande av en motortyp med avseende på dess nettoeffekt, uppmätt enligt förfarandet i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

2.2   typgodkännande av en motorfamilj: typgodkännande av medlemmarna i en motorfamilj med avseende på deras nettoeffekt, såsom det anges i förfarandet i bilagorna 5 och 6 till dessa föreskrifter.

2.3   motortyp: en kategori av motorer som inte skiljer sig åt avseende väsentliga motoregenskaper enligt tillägg 3 till bilaga 1 i dessa föreskrifter.

2.4   motorfamilj: en tillverkares gruppering av motorer som genom sin utformning uppfyller de indelningskriterier som fastställs i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

2.5   huvudmotor: en motor som valts ur en motorfamilj på ett sådant sätt att den överensstämmer med kraven som anges i bilaga 5 i dessa föreskrifter.

2.6   nettoeffekt: den effekt som erhålls på en provbänk i slutet av vevaxeln eller dess motsvarighet vid motsvarande motorvarvtal med de tillbehör och den utrustning som provats i enlighet med tabell 1 i bilaga 4 i dessa föreskrifter och som uppmäts under de atomsfärsförhållanden som gäller för referensändamål.

2.7   nominell nettoeffekt: motorns nettoeffekt, som det anges av tillverkaren vid nominellt varvtal.

2.8   högsta nettoeffekt: nettoeffektens högsta värde, uppmätt vid full motorbelastning.

2.9   nominellt varvtal: det maximala varvtal vid full belastning som regulatorn tillåter i den tillverkarspecifika konstruktionen, eller, om regulator saknas, det varvtal vid vilket maximal effekt erhålls från motorn i den tillverkarspecifika konstruktionen.

2.10   varvtal vid maximal nettoeffekt: det varvtal vid vilket maximal nettoeffekt erhålls, enligt uppgift från tillverkaren.

2.11   varvtal vid maximalt vridmoment: det varvtal vid vilket motorn ger maximalt vridmoment i den tillverkarspecifika konstruktionen.

2.12   maximalt vridmoment: det varvtal vid vilket motorn ger maximalt vridmoment, uppmätt vid full motorbelastning.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

3.1   Ansökan om godkännande av en motortyp eller en motorfamilj med avseende på mätning av nettoeffekt ska lämnas in av tillverkaren eller av innehavarens behöriga ombud.

3.2   Den ska åtföljas av följande handlingar i tre exemplar: en beskrivning av motortypen eller motorfamiljen innehållande alla de tillämpliga uppgifter som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

3.3   En motor som är representativ för den typ som ska godkännas, eller huvudmotorn om det är fråga om en motorfamilj, försedd med den utrustning som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter, ska lämnas in till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna.

4.   TYPGODKÄNNANDE

4.1   Om effekten hos den motor som lämnas in för typgodkännande mäts enligt specifikationerna i punkt 5 i dessa föreskrifter, ska typgodkännande av denna motortyp eller motorfamilj beviljas.

4.2   Varje godkänd motortyp eller motorfamilj ska tilldelas ett typgodkännandenummer. De två första siffrorna i numret (för närvarande 01 för föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse) ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av typgodkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan motortyp eller motorfamilj samma typgodkännandenummer.

4.3   Ett meddelande om beviljat, utökat eller ej beviljat godkännande av en motortyp eller en motorfamilj i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

4.4   På varje fordon som överensstämmer med en motortyp eller en motorfamilj som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska det finnas ett internationellt typgodkännandemärke, placerat på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges på typgodkännandeintyget, bestående av följande:

| 4.4.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2). |
| --- | --- |

4.4.1

En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2).

| 4.4.2 | Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.
  I stället för att placera dessa typgodkännandemärken och symboler på motorn får tillverkaren som alternativ besluta att varje motortyp som har godkänts enligt dessa föreskrifter ska åtföljas av ett dokument som innehåller dessa uppgifter så att typgodkännandemärkena och symbolen kan placeras på fordonet. |
| --- | --- |

4.4.2

Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

I stället för att placera dessa typgodkännandemärken och symboler på motorn får tillverkaren som alternativ besluta att varje motortyp som har godkänts enligt dessa föreskrifter ska åtföljas av ett dokument som innehåller dessa uppgifter så att typgodkännandemärkena och symbolen kan placeras på fordonet.

4.5   Om motorn överensstämmer med en godkänd motortyp eller motorfamilj enligt en eller flera föreskrifter som bifogats avtalet, i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, behöver den föreskrivna symbolen i punkt 4.4.1 inte upprepas. I sådana fall ska föreskrifterna och de ytterligare typgodkännandenumren och tilläggssymbolerna från alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännandet har beviljats i det land som har beviljat typgodkännandet enligt dessa föreskrifter, placeras i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.6   Typgodkännandemärket ska placeras nära eller på den uppgiftsskylt som tillverkaren har fäst på den godkända motortypen.

4.7   I bilaga 3 till dessa föreskrifter finns exempel på typgodkännandemärkets utformning.

4.8   Alla motorer som överensstämmer med en motortyp eller en motorfamilj som har godkänts enligt dessa föreskrifter ska, förutom typgodkännandemärket, vara försedda med följande märkningar:

| 4.8.1 | Motortillverkarens varumärke eller firmanamn. |
| --- | --- |

4.8.1

Motortillverkarens varumärke eller firmanamn.

| 4.8.2 | Tillverkarens motorkod. |
| --- | --- |

4.8.2

Tillverkarens motorkod.

5.   SPECIFIKATIONER OCH PROVNINGAR

5.1   Allmänt

De komponenter som kan påverka motoreffekten ska vara så utformade, konstruerade och monterade att motorn vid normal användning uppfyller kraven i dessa föreskrifter, trots de vibrationer den kan utsättas för.

5.2   Beskrivning av provningar för förbränningsmotorer

5.2.1   Provningen av nettoeffekten ska för gnisttändningsmotorer utföras under fullt varvtal och för kompressionständningsmotorer med en fast inställd bränsleinsprutningspump under full belastning, där motorn är utrustad enligt tabell 1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

5.2.2   Mätningar ska utföras på ett tillräckligt antal motorvarvtal för korrekt definition av kurvorna för effekt, vridmoment och bränsleförbrukning mellan de lägsta och högsta motorvarvtalen som tillverkaren rekommenderar. Varvtalsintervallet ska omfatta den rotationshastighet vid vilken motorn producerar nominell nettoeffekt, maximal effekt och maximalt vridmoment.

5.2.3   Följande bränslen ska användas:

| 5.2.3.1 | För gnisttändningsmotorer som drivs med bensin gäller följande:
  Det bränsle som används ska vara det referensbränsle som anges i bilaga 7. |
| --- | --- |

5.2.3.1

För gnisttändningsmotorer som drivs med bensin gäller följande:

Det bränsle som används ska vara det referensbränsle som anges i bilaga 7.

| 5.2.3.2 | För gnisttändningsmotorer som drivs med motorgas gäller något av följande:






  5.2.3.2.1 | För en motor som ställs om för drift på olika bränslen:
  Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister ska bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 7. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2

För gnisttändningsmotorer som drivs med motorgas gäller något av följande:

5.2.3.2.1

För en motor som ställs om för drift på olika bränslen:

Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister ska bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 7.

| 5.2.3.2.2 | För en motor som inte ställs om för drift på olika bränslen:
  Det använda bränslet ska vara det referensbränsle som anges i bilaga 7 med den lägsta C3-halten. |
| --- | --- |

5.2.3.2.2

För en motor som inte ställs om för drift på olika bränslen:

Det använda bränslet ska vara det referensbränsle som anges i bilaga 7 med den lägsta C3-halten.

| 5.2.3.2.3 | För en motor som är märkt för en särskild bränslesammansättning:
  Det bränsle som används ska vara det som motorn är märkt för. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3

För en motor som är märkt för en särskild bränslesammansättning:

Det bränsle som används ska vara det som motorn är märkt för.

| 5.2.3.2.4 | Det bränsle som används ska anges i provningsrapporten. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4

Det bränsle som används ska anges i provningsrapporten.

| 5.2.3.3 | För gnisttändningsmotorer som drivs med naturgas gäller något av följande:






  5.2.3.3.1 | För en motor som ställs om för drift på olika bränslen:
  Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvist ska bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 7. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3

För gnisttändningsmotorer som drivs med naturgas gäller något av följande:

5.2.3.3.1

För en motor som ställs om för drift på olika bränslen:

Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvist ska bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 7.

| 5.2.3.3.2 | För en motor som inte ställs om för drift på olika bränslen:
  Det bränsle som används ska vara det bränsle som finns tillgängligt på marknaden, med ett Wobbetal på minst 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa). Vid tvist ska bränslet vara det referensbränsle GR som anges i bilaga 7, dvs. det bränsle som har det högsta Wobbetalet. |
| --- | --- |

5.2.3.3.2

För en motor som inte ställs om för drift på olika bränslen:

Det bränsle som används ska vara det bränsle som finns tillgängligt på marknaden, med ett Wobbetal på minst 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa). Vid tvist ska bränslet vara det referensbränsle GR som anges i bilaga 7, dvs. det bränsle som har det högsta Wobbetalet.

| 5.2.3.3.3 | För en motor som är märkt för särskilda bränslesammansättningar:
  Det bränsle som används ska vara det som finns tillgängligt på marknaden med ett Wobbetal på minst 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av H-typ eller minst 47,2 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av L-typ. Vid tvister ska det använda bränslet vara referensbränslet GR enligt specifikation i bilaga 7 om motorn är märkt för gaser av H-typ, eller referensbränslet G23 om motorn är märkt för gaser av L-typ, dvs. bränslet med det högsta Wobbetalet för aktuella gastyper (3). |
| --- | --- |

5.2.3.3.3

För en motor som är märkt för särskilda bränslesammansättningar:

Det bränsle som används ska vara det som finns tillgängligt på marknaden med ett Wobbetal på minst 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av H-typ eller minst 47,2 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av L-typ. Vid tvister ska det använda bränslet vara referensbränslet GR enligt specifikation i bilaga 7 om motorn är märkt för gaser av H-typ, eller referensbränslet G23 om motorn är märkt för gaser av L-typ, dvs. bränslet med det högsta Wobbetalet för aktuella gastyper (3).

| 5.2.3.3.4 | För en motor som är märkt för en särskild bränslesammansättning:
  Det bränsle som används ska vara det som motorn är märkt för. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4

För en motor som är märkt för en särskild bränslesammansättning:

Det bränsle som används ska vara det som motorn är märkt för.

| 5.2.3.3.5 | Det bränsle som används ska anges i provningsrapporten. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5

Det bränsle som används ska anges i provningsrapporten.

| 5.2.3.4 | För motorer med kompressionständning gäller följande:
  Det bränsle som används ska vara det referensbränsle som anges i bilaga 7.
  Valet av provningsbränsle ska göras utifrån de gränsvärden för avgaser som motortypen eller motorfamiljen är avsedd att uppfylla. Utifrån de effektklasser som beskrivs i dessa föreskrifters bestämmelser för typgodkännande av motorer med kompressionständning som ska monteras i jordbruks- och skogstraktorer och mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med avseende på utsläpp från motorn, ska referensbränslet väljas enligt följande: | Bilaga 7 – tabell 1 för effektklasserna D–G. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.4

För motorer med kompressionständning gäller följande:

Det bränsle som används ska vara det referensbränsle som anges i bilaga 7.

Valet av provningsbränsle ska göras utifrån de gränsvärden för avgaser som motortypen eller motorfamiljen är avsedd att uppfylla. Utifrån de effektklasser som beskrivs i dessa föreskrifters bestämmelser för typgodkännande av motorer med kompressionständning som ska monteras i jordbruks- och skogstraktorer och mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, med avseende på utsläpp från motorn, ska referensbränslet väljas enligt följande:

Bilaga 7 – tabell 1 för effektklasserna D–G.

| | Bilaga 7 – tabell 2 för effektklasserna H–K. |
| --- | --- |

Bilaga 7 – tabell 2 för effektklasserna H–K.

| | Bilaga 7 – tabell 3 för effektklasserna L–R. |
| --- | --- |

Bilaga 7 – tabell 3 för effektklasserna L–R.

Alternativt kan det referensbränsle som anges i tabell 1 i bilaga 7 användas för effektklasserna H–K.

5.2.4   Mätningarna ska utföras i enlighet med bestämmelserna i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

5.2.5   Provningsrapporten ska innehålla de resultat och samtliga beräkningar som krävs för att bestämma nettoeffekten, enligt vad som anges i tillägget till bilaga 4 till dessa föreskrifter, och de motoregenskaper som förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

5.3   Tolkning av resultaten

5.3.1   Nettoeffekt

Den nettoeffekt som angetts av tillverkaren för motortypen (eller huvudmotorn) ska godtas om den inte avviker med mer än de värden som anges i tabellen nedan, från de korrigerade värdena som den tekniska tjänsten mätt på den motor som lämnats in för provning.

| Motortyp | Nominell nettoeffekt (%) | Andra mätpunkter på kurvan (%) | Tolerans för varvtal (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Allmänt | ± 2 | ± 4 | ± 1,5 |
| Bensindrivna gnisttändningsmotorer med regulator | ± 4 | ± 6 | ± 4 |
| Bensindrivna gnisttändningsmotorer utan regulator | ± 4 | ± 10 | ± 4 |

Motortyp

Nominell nettoeffekt (%)

Andra mätpunkter på kurvan (%)

Tolerans för varvtal (%)

Allmänt

± 2

± 4

± 1,5

Bensindrivna gnisttändningsmotorer med regulator

± 4

± 6

± 4

Bensindrivna gnisttändningsmotorer utan regulator

± 4

± 10

± 4

5.3.2   Nominellt varvtal

Det nominella varvtal som tillverkaren uppgivit får inte avvika mer än 100 min– 1 från det värde som uppmätts av den tekniska tjänsten på den motor som lämnats in för provning. För bensindrivna motorer med gnisttändning ska det nominella varvtal som tillverkaren angett inte avvika från det värde som uppmätts av den tekniska tjänsten på den motor som lämnats in för provning med mer än 150 min– 1 för motorer med regulator och för motorer utan regulator 350 min– 1 eller 4 %, beroende på vilket som är minst.

5.3.3   Bränsleförbrukning

Den särskilda bränsleförbrukning som tillverkaren angett för motortypen (eller huvudmotorn) ska godtas om den inte avviker med mer än ± 8 % vid alla mätpunkter på kurvan från de värden som uppmätts av den tekniska tjänsten på den motor som lämnats in för provning.

5.3.4   Motorfamilj

Om huvudmotorn uppfyller de villkor som anges i punkterna 5.3.1 och 5.3.2 godtas automatiskt alla andra angivna kurvor för familjemedlemmarna.

6.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandena för säkerställande av produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med dem som anges i tillägg 2 till avtalet (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 6.1 | De motorer som typgodkänns enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen. |
| --- | --- |

6.1

De motorer som typgodkänns enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen.

| 6.2 | De minimikrav som anges i bilaga 6 till dessa föreskrifter för förfaranden för kontroll av produktionsöverensstämmelse ska uppfyllas. |
| --- | --- |

6.2

De minimikrav som anges i bilaga 6 till dessa föreskrifter för förfaranden för kontroll av produktionsöverensstämmelse ska uppfyllas.

7.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

7.1   Ett godkännande som beviljats för en motortyp eller en motorfamilj i enlighet med dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 6.1 inte uppfylls eller om en motor eller en motorfamilj som är försedd med typgodkännandemärket inte överensstämmer med den godkända typen.

7.2   Om någon av de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska den genast rapportera detta till de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

8.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE AV EN MOTORTYP ELLER EN MOTORFAMILJ

8.1   Varje ändring av en motortyp eller en motorfamilj med avseende på egenskaperna i bilaga 1 till dessa föreskrifter ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkänt motortypen eller motorfamiljen. Myndigheten ska därefter antingen

| 8.1.1 | anse att ändringarna sannolikt inte kommer att få några märkbara negativa effekter och att motorn hur som helst fortfarande uppfyller kraven eller |
| --- | --- |

8.1.1

anse att ändringarna sannolikt inte kommer att få några märkbara negativa effekter och att motorn hur som helst fortfarande uppfyller kraven eller

| 8.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

8.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

8.2   De övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 4.3 underrättas om huruvida ansökan om typgodkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts.

8.3   Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av typgodkännandet ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och rapportera detta till de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

9.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett typgodkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en motortyp eller en motorfamilj som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska underrätta typgodkännandemyndigheten om detta. Myndigheten ska då rapportera detta till de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

10.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA OCH FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA

De parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovningen och/eller för typgodkännandemyndigheterna till vilka sådana intyg om beviljat, utökat eller ej beviljat typgodkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), punkt 2 dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  De särskiljande landsnumren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)

Wobbetal (undre Wobbetal, Wl, eller övre Wobbetal, Wu)
  : förhållandet mellan värmevärdet per volymenhet för en gas och kvadratroten av dess relativa densitet under samma referensförhållanden:

---

BILAGA 1

Viktiga egenskaper hos förbränningsmotorn och allmän information om utförandet av provningarna

Huvudmotor/motortyp (1): ...

1.   Allmänt

1.1   Märke (företagets namn): ...

1.2   Typ och handelsbeteckning för huvudmotorn och (i tillämpliga fall) motorn (motorerna) i familjen (2): ...

1.3   Tillverkarens typkod enligt märkning på motorn (motorerna) (2): ...

1.4   Specifikation av den maskin som ska drivas av motorn (2): ...

1.5   Tillverkarens namn och adress: ...

1.6   Namn på och adress till tillverkarens eventuella ombud: ...

1.7   Motoridentifieringsnumrets placering och kod samt fastsättningsmetod: ...

1.8   Typgodkännandemärkets placering och fastsättningsmetod: ...

1.9   Monteringsanläggningens (monteringsanläggningarnas) namn och adress: ...

2.   Bilagor

2.1   Viktiga egenskaper hos huvudmotorn (huvudmotorerna) (se tillägg 1) ...

2.2   Viktiga egenskaper hos motorfamiljen (se tillägg 2) ...

2.3   Viktiga egenskaper hos motortyperna inom familjen (se tillägg 3) ...

3.   Egenskaper hos motorrelaterade delar hos den mobila maskinen (i tillämpliga fall) ...

4.   Fotografier av huvudmotorn ...

5.   Förteckning över ytterligare bilagor:

| 5.1 | Tillägg 1/Tillägg 2/Tillägg 3 (1) |
| --- | --- |

5.1

Tillägg 1/Tillägg 2/Tillägg 3 (1)

| 5.2 | Angivna kurvor över effekt, vridmoment och specifik bränsleförbrukning för motorn/huvudmotorn och motorerna inom familjen (1). |
| --- | --- |

5.2

Angivna kurvor över effekt, vridmoment och specifik bränsleförbrukning för motorn/huvudmotorn och motorerna inom familjen (1).

| 5.3 | Eventuella ytterligare bilagor: ... |
| --- | --- |

5.3

Eventuella ytterligare bilagor: ...

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Ange typer och modeller.

Tillägg 1

VIKTIGA EGENSKAPER HOS MOTORN/HUVUDMOTORN
   (1)

1.   Beskrivning av motorn

1.1   Tillverkare: ...

1.2   Tillverkarens motorkod: ...

1.3   Funktionssätt: gnisttändning/kompressionständning, fyrtakts-/tvåtaktsmotor (1)

1.4   Cylinderdiameter (2): ... mm

1.5   Slaglängd (2): ... mm

1.6   Cylindrarnas antal, placering och tändningsföljd: ...

1.7   Motorkapacitet (3): ... cm3

1.8   Volymkompressionsförhållande (4): ...

1.9   Beskrivning av förbränningssystemet: ...

1.10   Ritning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp: ...

1.11   Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler: ...

1.12   Kylsystem: vätska/luft (1)

1.12.1   Vätska

1.12.1.1   Typ av vätska: ...

1.12.1.2   Cirkulationspump(ar): ja/nej (1)

1.12.1.3   Egenskaper eller märke(n) och typ(er) (i tillämpliga fall): ...

1.12.1.4   Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

1.12.2   Luft

1.12.2.1   Fläkt: ja/nej (1)

1.12.2.2   Egenskaper eller märke(n) och typ(er) (i tillämpliga fall): ...

1.12.2.3   Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

1.13   Tillåten temperatur enligt tillverkaren

1.13.1   Vätskekylning: högsta temperatur vid motorns utlopp: ... K

1.13.2   Luftkylning: referenspunkt: ...

1.13.3   Högsta temperatur vid referenspunkten: ... K

1.13.4   Högsta utloppstemperatur hos laddningsluft i laddluftkylare (i tillämpliga fall): ... K

1.13.5   Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasröret (avgasrören) som befinner sig vid avgasrörets (avgasrörens) utloppsfläns(ar): ... K

1.13.6   Lägsta smörjmedelstemperaturen: ... K

Högsta smörjmedelstemperaturen: ... K

1.14   Överladdare: ja/nej (1)

1.14.1   Märke: ...

1.14.2   Typ: ...

1.14.3   Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck, eventuell övertrycksventil):

1.14.4   Laddluftkylare: ja/nej (1)

1.15   Insugningssystem: högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning: ... kPa

1.16   Avgassystem: högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning: ... kPa

2.   Åtgärder mot luftföroreningar

2.1   Anordning för återföring av vevhusgaser: ja/nej (1)

2.2   Ytterligare anordningar mot luftföroreningar (om sådana finns och inte omfattas av någon annan rubrik)

2.2.1   Katalysator: ja/nej (1)

2.2.1.1   Märke(n): ...

2.2.1.2   Typ(er): ...

2.2.1.3   Antal katalysatorer och beståndsdelar: ...

2.2.1.4   Katalysatorns (katalysatorernas) mått och volym: ...

2.2.1.5   Typ av katalytisk verkan: ...

2.2.1.6   Totalt ädelmetallinnehåll: ...

2.2.1.7   Relativ koncentration: ...

2.2.1.8   Substrat (struktur och material): ...

2.2.1.9   Celltäthet: ...

2.2.1.10   Typ av katalysatorhölje(n): ...

2.2.1.11   Katalysatorns (katalysatorernas) placering (platser och största/minsta avstånd från motorn): ...

2.2.1.12   Normalintervall för drifttemperatur (K): ...

2.2.1.13   Eventuellt förbrukningsbart reagens: ...

2.2.1.13.1   Typ och koncentration av det reagens som behövs för katalysen. ...

2.2.1.13.2   Normalintervall för reagensets temperatur under drift: ...

2.2.1.13.3   Internationell standard (om tillämpligt): ...

2.2.1.14   NOx-givare: ja/nej (1)

2.2.2   Syrgasgivare: ja/nej (1)

2.2.2.1   Märke(n): ...

2.2.2.2   Typ: ...

2.2.2.3   Placering: ...

2.2.3   Luftinsprutning: ja/nej (1)

2.2.3.1   Typ (pulserande luft, luftpump osv.): ...

2.2.4   Avgasåterföring (EGR): ja/nej (1)

2.2.4.1   Egenskaper (kyld/okyld, högtryck/lågtryck osv.): ...

2.2.5   Partikelfälla: ja/nej (1)

2.2.5.1   Partikelfällans mått och volym: ...

2.2.5.2   Partikelfällans typ och konstruktion: ...

2.2.5.3   Läge (placering och största/minsta avstånd från motorn): ...

2.2.5.4   Regenereringsmetod/Regenereringssystem, beskrivning och/eller ritning: ...

2.2.5.5   Normalintervall för temperatur (K) och tryck (kPa) under drift: ...

2.2.6   Övriga system: ja/nej (1)

2.2.6.1   Beskrivning och funktionssätt: ...

3.   Bränsleförsörjning för kompressionständningsmotorer

3.1   Matningspump

3.1.1   Tryck eller karakteristikdiagram (4): ... kPa

3.2   Insprutningssystem

3.2.1   Pump

3.2.1.1   Märke(n): ...

3.2.1.2   Typ(er): ...

3.2.1.3   Maximal bränsletillförsel: ... mm3
   (1)
   (4) per slag eller cykel vid full insprutning vid ett pumpvarvtal av: ... min– 1 (nominellt varvtal) respektive ... min– 1 (maximalt vridmoment) eller karakteristikdiagram: ...

3.2.1.3.1   Använd metod: på motor/i pumpprovbänk (1)

3.2.1.4   Förinställd insprutning

3.2.1.4.1   Kurva för förinställd insprutning (4): ...

3.2.1.4.2   Tidpunkt (4): ...

3.2.2   Insprutningsrör

3.2.2.1   Längd: ... mm

3.2.2.2   Invändig diameter: ... mm

3.2.3   Insprutare

3.2.3.1   Märke(n): ...

3.2.3.2   Typ(er): ...

3.2.3.3   Öppningstryck eller karakteristikdiagram (1)
   (4): ... kPa

3.2.4   Regulator

3.2.4.1   Märke(n): ...

3.2.4.2   Typ(er): ...

3.2.4.3   Varvtal då begränsningen påbörjas vid full belastning (4): ... min– 1

3.2.4.4   Maximalt varvtal utan belastning (4): ... min– 1

3.2.4.5   Tomgångsvarvtal (4): ... min– 1

3.3   Kallstartsystem

3.3.1   Märke(n): ...

3.3.2   Typ(er): ...

3.3.3   Beskrivning: ...

3.3.4   Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning

3.3.4.1   Märke(n): ...

3.3.4.2   Typ: ...

3.3.4.3   Utsläppsrelaterade inställningsalternativ: ...

3.3.4.4   Ytterligare dokumentation: ...

4.   Bränsleförsörjning för motorer med gnisttändning

4.1   Förgasare

4.1.1   Märke(n): ...

4.1.2   Typ(er): ...

4.2   Insprutning i insugningskanalen: en- eller flerpunktskanal (1)

4.2.1   Märke(n): ...

4.2.2   Typ(er): ...

4.3   Direktinsprutning

4.3.1   Märke(n): ...

4.3.2   Typ(er): ...

4.4   Bränsleflöde (g/tim) och luft-/bränsleförhållande vid nominellt varvtal och full gas: ...

4.5   Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning: ...

4.5.1   Märke(n): ...

4.5.2   Typ: ...

4.5.3   Utsläppsrelaterade inställningsalternativ: ...

4.5.4   Ytterligare dokumentation: ...

5.   Ventiltider

5.1   Maximal lyftning samt öppnings- och slutningsvinklar i förhållande till dödpunkterna (eller motsvarande): ...

5.2   Referens- och/eller inställningsområden (1): ...

5.3   System för variabla ventiltider (om tillämpligt och om insug och/eller avgas) (1):

5.3.1   Typ: kontinuerligt eller tvåläges (1)

5.3.2   Variationsområde för kamvinkeln: ...

6.   Kanalkonfiguration

6.1   Läge, storlek och antal: ...

7.   Tändsystem

7.1   Tändspole

7.1.1   Märke(n): ...

7.1.2   Typ(er): ...

7.1.3   Nummer: ...

7.2   Tändstift

7.2.1   Märke(n): ...

7.2.2   Typ(er): ...

7.3   Magnet

7.3.1   Märke(n): ...

7.3.2   Typ(er): ...

7.4   Tändningsinställning

7.4.1   Fast tändförställning i förhållande till övre dödpunkt (vevaxelgrader): ...

7.4.2   Tändförställningskurva (i tillämpliga fall) ...

8.   Motorprestanda (enligt tillverkaren)

| Nominellt varvtal (min– 1) | |
| --- | --- |
| Varvtal vid maximal effekt (min– 1) | |
| Varvtal vid maximalt vridmoment (min– 1) | |
| Nominell nettoeffekt (kW) | |
| Maximal nettoeffekt(kW) | |
| Maximalt nettovridmoment (Nm) | |

Nominellt varvtal (min– 1)

Varvtal vid maximal effekt (min– 1)

Varvtal vid maximalt vridmoment (min– 1)

Nominell nettoeffekt (kW)

Maximal nettoeffekt(kW)

Maximalt nettovridmoment (Nm)

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Detta värde ska avrundas till närmaste tiondels millimeter.

(3)  Detta värde ska beräknas med π = 3,1416 och avrundas till närmaste cm3.

(4)  Ange toleransen.

Tillägg 2

VIKTIGA EGENSKAPER HOS MOTORFAMILJEN

1.   Gemensamma parametrar (1)

1.1   Förbränningscykel: ...

1.2   Kylmedel: ...

1.3   Metod för luftaspiration: ...

1.4   Förbränningskammarens typ/utformning: ...

1.5   Ventiler och kanaler 3/4-konfiguration, storlek och antal: ...

1.6   Bränslesystem: ...

1.7   Motorstyrsystem

Identitetsbevis i enlighet med ritningens (ritningarnas) nummer: ...

1.7.1   Laddluftkylning: ...

1.7.2   Avgasåterföring (2): ...

1.7.3   Vatteninsprutning/emulsion (2): ...

1.7.4   Luftinsprutning (2): ...

1.8   Bevis för att motorn har likvärdigt (eller för huvudmotorn lägsta möjliga) förhållande mellan systemkapacitet och bränslemängd per takt, enligt diagram nummer (3): ...

2.   Tabeller över motorfamiljer

2.1   Motorfamiljens namn: ...

2.2   Specifikationer av motorerna inom denna familj: ...

| Specifikationer | Motorer inom familjen | Huvudmotor (1) |
| --- | --- | --- |
| Motortyp | | | | | |
| Antal cylindrar | | | | | |
| Nominellt varvtal (min– 1) | | | | | |
| Bränslemängd per slag (mm3) för motorer med kompressionständning, bränsleflöde (g/tim) för motorer med gnisttändning | | | | | |
| Nominell nettoeffekt (kW) | | | | | |
| Maximal nettoeffekt(kW) | | | | | |
| Varvtal vid maximal effekt (min– 1) | | | | | |
| Varvtal vid maximalt vridmoment (min– 1) | | | | | |
| Bränslemängd per slag (mm3) | | | | | |
| Maximalt vridmoment (Nm) | | | | | |
| Lågt tomgångsvarvtal (min– 1) | | | | | |
| Cylindervolym (i % av den största) (se punkt 1.3 i bilaga 5) | | | | | |

Specifikationer

Motorer inom familjen

Huvudmotor (1)

Motortyp

Antal cylindrar

Nominellt varvtal (min– 1)

Bränslemängd per slag (mm3) för motorer med kompressionständning, bränsleflöde (g/tim) för motorer med gnisttändning

Nominell nettoeffekt (kW)

Maximal nettoeffekt(kW)

Varvtal vid maximal effekt (min– 1)

Varvtal vid maximalt vridmoment (min– 1)

Bränslemängd per slag (mm3)

Maximalt vridmoment (Nm)

Lågt tomgångsvarvtal (min– 1)

Cylindervolym (i % av den största) (se punkt 1.3 i bilaga 5)

---

(1)  För närmare upplysningar se bilaga 1 – tillägg 1.

(2)  Alla relevanta tekniska uppgifter ska anges.

(3)  Se punkt 3.10 i bilaga 5.

Tillägg 3

VIKTIGA EGENSKAPER HOS MOTORTYPER INOM FAMILJEN
   (1)

1.   Beskrivning av motorn

1.1   Tillverkare: ...

1.2   Tillverkarens motorkod: ...

1.3   Cykel: fyrtakt/tvåtakt (2)

1.4   Cylinderdiameter (3): ... mm

1.5   Slaglängd (3): ... mm

1.6   Cylindrarnas antal, placering och tändningsföljd: ...

1.7   Motorkapacitet (4): ... cm3

1.8   Nominellt varvtal: ... min– 1

1.9   Varvtal vid maximalt vridmoment: ... min– 1

1.10   Volymkompressionsförhållande (5): ...

1.11   Beskrivning av förbränningssystemet: ...

1.12   Ritning(ar) av förbränningskammare och kolvtopp: ...

1.13   Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler: ...

1.14   Kylsystem: vätska/luft (2)

1.14.1   Vätska

1.14.1.1   Typ av vätska: ...

1.14.1.2   Cirkulationspump(ar): ja/nej (2)

1.14.1.3   Egenskaper eller märke(n) och typ(er) (i tillämpliga fall): ...

1.14.1.4   Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

1.14.2   Luft

1.14.2.1   Fläkt: ja/nej (2)

1.14.2.2   Egenskaper eller märke(n) och typ(er) (i tillämpliga fall): ...

1.14.2.3   Utväxlingsförhållande(n) (i tillämpliga fall): ...

1.15   Tillåten temperatur enligt tillverkaren

1.15.1   Vätskekylning: maximal temperatur vid motorns utlopp: ... K

| Luftkylning | : | Referenspunkt: ...
  Maximal temperatur vid referenspunkten: ... K |
| --- | --- | --- |

Luftkylning

:

Referenspunkt: ...

Maximal temperatur vid referenspunkten: ... K

1.15.3   Högsta laddningsluftstemperatur i laddluftkylarens utlopp (i tillämpliga fall): ... K

1.15.4   Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasröret (avgasrören) som är belägen vid avgasrörets (avgasrörens) utloppsfläns(ar): ... K

1.15.5   Lägsta smörjmedelstemperatur: ... K

Högsta smörjmedelstemperatur: ... K

1.16   Överladdare: ja/nej (2)

1.16.1   Märke: ...

1.16.2   Typ: ...

1.16.3   Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck, eventuell övertrycksventil): ...

1.16.4   Laddluftkylare: ja/nej (2)

1.17   Insugningssystem: maximalt tillåtet insugningsundertryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning: ... kPa

1.18   Avgassystem: maximalt tillåtet avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning: ... kPa

2.   Åtgärder mot luftföroreningar

2.1   Anordning för återföring av vevhusgaser: ja/nej (2) ...

2.2   Ytterligare anordningar mot luftföroreningar (om sådana finns och inte omfattas av någon annan rubrik)

2.2.1   Katalysator: ja/nej (2)

2.2.1.1   Märke(n): ...

2.2.1.2   Typ(er): ...

2.2.1.3   Antal katalysatorer och beståndsdelar: ...

2.2.1.4   Katalysatorns/katalysatorernas mått och volym: ...

2.2.1.5   Typ av katalytisk verkan: ...

2.2.1.6   Totalt ädelmetallinnehåll: ...

2.2.1.7   Relativ koncentration: ...

2.2.1.8   Substrat (struktur och material): ...

2.2.1.9   Celltäthet: ...

2.2.1.10   Typ av katalysatorhölje(n): ...

2.2.1.11   Katalysatorns (katalysatorernas) placering (platser och största/minsta avstånd från motorn): ...

2.2.1.12   Normalintervall för drifttemperatur (K): ...

2.2.1.13   Eventuellt förbrukningsbart reagens: ...

2.2.1.13.1   Typ och koncentration av det reagens som behövs för katalysen. ...

2.2.1.13.2   Normalintervall för reagensets temperatur under drift: ...

2.2.1.13.3   Internationell standard (om tillämpligt): ...

2.2.1.14   NOx-givare: ja/nej (2)

2.2.2   Syrgasgivare: ja/nej (2)

2.2.2.1   Märke(n): ...

2.2.2.2   Typ: ...

2.2.2.3   Placering: ...

2.2.3   Luftinsprutning: ja/nej (2)

2.2.3.1   Typ (pulserande luft, luftpump osv.): ...

2.2.4   Avgasåterföring (EGR): ja/nej (2)

2.2.4.1   Egenskaper (kyld/okyld, högtryck/lågtryck osv.): ...

2.2.5   Partikelfälla: ja/nej (2)

2.2.5.1   Partikelfällans mått och volym: ...

2.2.5.2   Partikelfällans typ och konstruktion: ...

2.2.5.3   Läge (placering och största/minsta avstånd från motorn): ...

2.2.5.4   Regenereringsmetod/Regenereringssystem, beskrivning och/eller ritning: ...

2.2.5.5   Normalintervall för temperatur (K) och tryck (kPa) under drift: ...

2.2.6   Övriga system: ja/nej (2)

2.2.6.1   Beskrivning och funktionssätt: ...

3.   Bränsleförsörjning för kompressionständningsmotorer

3.1   Matningspump

Tryck (1) eller karakteristikdiagram: ... kPa

3.2   Insprutningssystem

3.2.1   Pump

3.2.1.1   Märke(n): ...

3.2.1.2   Typ(er): ...

3.2.1.3   Maximal bränsletillförsel: ... mm3
   (1)
   (5) per slag eller cykel vid full insprutning vid ett pumpvarvtal av: ... min– 1 (nominellt varvtal) respektive ... min– 1 (maximalt vridmoment) eller karakteristikdiagram: ...

3.2.1.3.1   Använd metod: på motor/i pumpprovbänk (2)

3.2.1.4   Förinställd insprutning

3.2.1.4.1   Kurva för förinställd insprutning (5): ...

3.2.1.4.2   Tidpunkt (5): ...

3.2.2   Insprutningsrör

3.2.2.1   Längd: ... mm

3.2.2.2   Invändig diameter: ... mm

3.2.3   Insprutare

3.2.3.1   Märke(n): ...

3.2.3.2   Typ(er): ...

3.2.3.3   Öppningstryck eller karakteristikdiagram (1)
   (5): ... kPa

3.2.4   Regulator

3.2.4.1   Märke(n): ...

3.2.4.2   Typ(er): ...

3.2.4.3   Varvtal då begränsningen påbörjas vid full belastning (5): ... min– 1

3.2.4.4   Maximalt varvtal utan belastning (5): ... min– 1

3.2.4.5   Tomgångsvarvtal (5): ... min– 1

3.3   Kallstartsystem

3.3.1   Märke(n): ...

3.3.2   Typ(er): ...

3.3.3   Beskrivning: ...

3.4   Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning:

3.4.1   Märke(n): ...

3.4.2   Typ: ...

3.4.3   Utsläppsrelaterade inställningsalternativ: ...

3.4.4   Ytterligare dokumentation: ...

4.   Bränsleförsörjning för motorer med gnisttändning

4.1   Förgasare

4.1.1   Märke(n): ...

4.1.2   Typ(er): ...

4.2   Insprutning i insugningskanalen: en- eller flerpunktskanal (1)

4.2.1   Märke(n): ...

4.2.2   Typ(er): ...

4.3   Direktinsprutning

4.3.1   Märke(n): ...

4.3.2   Typ(er): ...

4.4   Bränsleflöde (g/tim) och luft-/bränsleförhållande vid nominellt varvtal och full gas

4.5   Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning

4.5.1   Märke(n): ...

4.5.2   Typ: ...

4.5.3   Utsläppsrelaterade inställningsalternativ: ...

4.5.4   Ytterligare dokumentation: ...

5.   Ventiltider

5.1   Maximal lyftning samt öppnings- och slutningsvinklar i förhållande till dödpunkterna (eller motsvarande): ...

5.2   Referens- och/eller inställningsområden (1): ...

5.3   System för variabla ventiltider (om tillämpligt och om insug och/eller avgas) (1): ...

5.3.1   Typ: kontinuerligt eller tvåläges (1)

5.3.2   Variationsområde för kamvinkeln: ...

6.   Kanalkonfiguration

6.1   Läge, storlek och antal: ...

7.   Tändsystem

7.1   Tändspole

7.1.1   Märke(n): ...

7.1.2   Typ(er): ...

7.1.3   Nummer

7.2   Tändstift

7.2.1   Märke(n): ...

7.2.2   Typ(er): ...

7.3   Magnet

7.3.1   Märke(n): ...

7.3.2   Typ(er): ...

7.4   Tändningsinställning

7.4.1   Fast tändförställning i förhållande till övre dödpunkt (vevaxelgrader): ...

7.4.2   Tändförställningskurva (i tillämpliga fall): ...

---

(1)  För närmare upplysningar se bilaga 1 – tillägg 1.

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(3)  Detta värde ska avrundas till närmaste tiondels millimeter.

(4)  Detta värde ska beräknas med π = 3,1416 och avrundas till närmaste cm3.

(5)  Ange toleransen.

---

BILAGA 2

Image

Image

---

BILAGA 3

TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTFORMNING

FÖRLAGA A

(Se punkt 4.4 i dessa föreskrifter)

Image

Den motor som försetts med ovanstående typgodkännandemärke har typgodkänts i Nederländerna (E4) med avseende på mätning av nettoeffekt enligt föreskrifter nr 120 med godkännandenummer 012492. Typgodkännandenumret visar att typgodkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 120 i deras lydelse enligt ändringsserie 01.

FÖRLAGA B

(Se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Image

Den motor som försetts med ovanstående typgodkännandemärke har typgodkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 120 och nr 96 (1). De två första siffrorna i typgodkännandenumren visar att ändringsserie 01 redan hade införlivats med föreskrifter nr 120 när respektive typgodkännande beviljades, medan ändringsserie 02 redan ingick i föreskrifter nr 96.

---

(1)  Den andra siffran ges bara som exempel.

---

BILAGA 4

METOD FÖR MÄTNING AV FÖRBRÄNNINGSMOTORERS NETTOEFFEKT

1.   Dessa bestämmelser gäller metoden för att fastställa effektkurvan för en förbränningsmotor vid full belastning som körs i ojämn hastighet som en funktion av motorvarvtalet samt nominellt varvtal och nominell nettoeffekt för en förbränningsmotor vid konstant varvtal.

2.   PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

2.1   Motorn ska ha körts in enligt tillverkarens rekommendationer.

2.2   Om mätningen av effekten endast kan utföras på en motor med växellådan monterad ska hänsyn tas till växellådans inverkan.

2.3   Kringutrustning och utrustning

2.3.1   Kringutrustning och utrustning som ska monteras

Under provningen ska den kringutrustning som behövs för motorns funktion vid dess avsedda tillämpning (förtecknad i tabell 1) monteras på provningsbänken, om möjligt i samma läge som vid den avsedda tillämpningen.

2.3.2   Kringutrustning och utrustning som ska avlägsnas

Viss kringutrustning som har koppling till maskinens drift och som kan vara monterad i motorn ska avlägsnas inför provningen. Följande lista, som inte är komplett, anges som exempel:

| i) | Luftkompressor för bromsar. |
| --- | --- |

i)

Luftkompressor för bromsar.

| ii) | Servostyrningskompressor. |
| --- | --- |

ii)

Servostyrningskompressor.

| iii) | Fjädringskompressor. |
| --- | --- |

iii)

Fjädringskompressor.

| iv) | Luftkonditioneringssystem. |
| --- | --- |

iv)

Luftkonditioneringssystem.

I fall där det inte går att avlägsna sådan utrustning, får den effekt som utrustningen absorberar i obelastat tillstånd bestämmas och läggas till den uppmätta motoreffekten (se anmärkning h i tabell 1). Om detta värde är större än 3 % av den maximala effekten vid provningsvarvtalet, kan det verifieras av typgodkännandemyndigheten.

Tabell 1

Komponenter och kringutrustning som ska monteras vid provning av motoreffekten

| Nummer | Utrustning och kringutrustning | Installeras för utsläppsprovning |
| --- | --- | --- |
| 1 | Insugningssystem | |
| Insugningsgrenrör | Ja |
| System för kontroll av vevhusutsläpp | Ja |
| Luftflödesmätare | Ja |
| Luftfilter | Ja (1) |
| Insugningsljuddämpare | Ja (1) |
| Induktionsvärmare för insugningsgrenrör | Ja, standardproduktkomponent. Ska om möjligt ställas in i gynnsammast möjliga läge |
| 2 | Avgassystem | |
| Avgasefterbehandling | Ja, standardproduktkomponent |
| Avgasgrenrör | Ja, standardproduktkomponent |
| Anslutningsrör | Ja (2) |
| Ljuddämpare | Ja (2) |
| Avgasrör | Ja (2) |
| Avgasbroms | Nej (3) |
| Överladdningssystem | Ja |
| 3 | Bränslepump | Ja (4) |
| 4 | Förgasarutrustning | |
| Förgasare | Ja |
| Elektroniskt styrsystem, luftflödesmätare m.m. | Ja |
| Utrustning för gasmotorer | |
| Tryckreduceringsventil | Ja |
| Förångare | Ja |
| Blandare | Ja |
| 5 | Utrustning för bränsleinsprutning (bensin och diesel) | |
| Förfilter | Ja |
| Filter | Ja |
| Pump | Ja |
| Högtrycksrör | Ja |
| Insprutare | Ja |
| Elektroniskt kontrollsystem, sensorer osv. | Ja |
| Regulator/kontrollsystem | Ja |
| Automatiskt stopp vid full belastning för kontrollenheten beroende på atmosfäriska förhållanden | Ja |
| 6 | Vätskekylningsutrustning | |
| Kylare | Nej |
| Fläkt | Nej |
| Fläktkåpa | Nej |
| Vattenpump | Ja (5) |
| Termostat | Ja (6) |
| 7 | Luftkylning | |
| Kåpa | Nej (7) |
| Fläkt | Nej (7) |
| Temperaturreglerande anordning | Nej |
| 8 | Elektrisk utrustning | |
| Generator | Ja (8) |
| System för gnistfördelning | Ja |
| Tändspole eller tändspolar | Ja |
| Kablar | Ja |
| Tändstift | Ja |
| Elektroniska övervakningssystem, däribland knackningssensorer/tändförställningssystem | Ja |
| 9 | Överladdningssystem | |
| Kompressor som drivs direkt av motorn och/eller av avgaser | Ja |
| Laddluftkylare | Ja (7)
   (9) |
| Kylvätskepump eller fläkt (motordriven) | Nej (7) |
| Regleranordning för kylvätskeflöde | Ja |
| 10 | Extra provbänksfläkt | Ja, om nödvändigt |
| 11 | Anordningar mot luftförorenande utsläpp | Ja, standardproduktkomponent (10) |
| 12 | Startutrustning | Ja eller provcellutrustning (11) |
| 13 | Smörjoljepump | Ja |

Nummer

Utrustning och kringutrustning

Installeras för utsläppsprovning

1

Insugningssystem

Insugningsgrenrör

Ja

System för kontroll av vevhusutsläpp

Ja

Luftflödesmätare

Ja

Luftfilter

Ja (1)

Insugningsljuddämpare

Ja (1)

Induktionsvärmare för insugningsgrenrör

Ja, standardproduktkomponent. Ska om möjligt ställas in i gynnsammast möjliga läge

2

Avgassystem

Avgasefterbehandling

Ja, standardproduktkomponent

Avgasgrenrör

Ja, standardproduktkomponent

Anslutningsrör

Ja (2)

Ljuddämpare

Ja (2)

Avgasrör

Ja (2)

Avgasbroms

Nej (3)

Överladdningssystem

Ja

3

Bränslepump

Ja (4)

4

Förgasarutrustning

Förgasare

Ja

Elektroniskt styrsystem, luftflödesmätare m.m.

Ja

Utrustning för gasmotorer

Tryckreduceringsventil

Ja

Förångare

Ja

Blandare

Ja

5

Utrustning för bränsleinsprutning (bensin och diesel)

Förfilter

Ja

Filter

Ja

Pump

Ja

Högtrycksrör

Ja

Insprutare

Ja

Elektroniskt kontrollsystem, sensorer osv.

Ja

Regulator/kontrollsystem

Ja

Automatiskt stopp vid full belastning för kontrollenheten beroende på atmosfäriska förhållanden

Ja

6

Vätskekylningsutrustning

Kylare

Nej

Fläkt

Nej

Fläktkåpa

Nej

Vattenpump

Ja (5)

Termostat

Ja (6)

7

Luftkylning

Kåpa

Nej (7)

Fläkt

Nej (7)

Temperaturreglerande anordning

Nej

8

Elektrisk utrustning

Generator

Ja (8)

System för gnistfördelning

Ja

Tändspole eller tändspolar

Ja

Kablar

Ja

Tändstift

Ja

Elektroniska övervakningssystem, däribland knackningssensorer/tändförställningssystem

Ja

9

Överladdningssystem

Kompressor som drivs direkt av motorn och/eller av avgaser

Ja

Laddluftkylare

Ja (7)
   (9)

Kylvätskepump eller fläkt (motordriven)

Nej (7)

Regleranordning för kylvätskeflöde

Ja

10

Extra provbänksfläkt

Ja, om nödvändigt

11

Anordningar mot luftförorenande utsläpp

Ja, standardproduktkomponent (10)

12

Startutrustning

Ja eller provcellutrustning (11)

13

Smörjoljepump

Ja

2.4   Inställningar

Inställningar för provning för att bestämma nettoeffekten anges i tabell 2.

Tabell 2

Inställningar

| 1. | Inställning av förgasare, förångare/tryckregulator |
| --- | --- |

1.

Inställning av förgasare, förångare/tryckregulator

I enlighet med tillverkarens produktionsanvisningar och utan ytterligare ändringar för den aktuella tillämpningen.

| 2. | Inställning av tillförselsystem för insprutningspump |
| --- | --- |

2.

Inställning av tillförselsystem för insprutningspump

| 3. | Inställning av tändning och insprutning (inställningskurva) |
| --- | --- |

3.

Inställning av tändning och insprutning (inställningskurva)

| 4. | Inställning av styrsystem |
| --- | --- |

4.

Inställning av styrsystem

| 5. | Avgasreningssystem |
| --- | --- |

5.

Avgasreningssystem

| 6. | Laddtrycksreglering |
| --- | --- |

6.

Laddtrycksreglering

3.   UPPGIFTER SOM SKA REGISTRERAS

3.1   De uppgifter som ska registreras är de som anges i punkt 4 i tillägget till denna bilaga. Prestandauppgifterna ska uppnås under stabila driftsförhållanden med tillräcklig lufttillförsel till motorn. Förbränningskamrarna får innehålla avlagringar men i begränsad mängd. För att minska den nödvändiga korrektionsfaktorn ska provningsförhållandena, såsom insugningsluftens temperatur, väljas så att de ligger så nära referensförhållandena (se punkt 5.2 i denna bilaga) som möjligt.

3.2   Temperaturen i insugningsluften till motorn ska mätas inom luftintagskanalen. Mätningen av undertrycket ska göras vid samma punkt. Termometern eller termokorset ska skyddas från tillbakasprutande bränsle och strålningsvärme och placeras direkt i luftströmmen. Ett tillräckligt antal mätpunkter ska användas för att ge ett representativt medelvärde för inloppstemperaturen.

3.3   Mätningen av undertrycket ska göras nedströms ingången till luftintagskanaler, luftfilter, insugsljuddämpare eller hastighetsbegränsare (om sådana är inmonterade).

3.4   Det absoluta trycket vid motorns ingång bakom kompressorn och värmeväxlaren, om sådana är inmonterade, ska mätas i inloppsgrenröret och vid alla andra punkter där trycket behöver mätas för beräkningen av korrektionsfaktorerna.

3.5   Avgasmottrycket ska mätas vid en punkt minst tre rördiameter nedanför avgasgrenrörets (avgasgrenrörens) utloppsfläns(ar) och nedanför turboladdaren (turboladdarna), om en sådan (sådana) inmonterats. Placeringen ska anges.

3.6   Inga uppgifter ska registreras förrän vridmoment, varvtal och temperaturer hållits i huvudsak konstanta under minst 1 min.

3.7   Under en körning eller avläsning får motorns varvtal inte avvika från det valda varvtalet med mer än ± 1 % eller ± 10 min, beroende på vilket som är störst.

3.8   Iakttagna uppgifter om bromsbelastning, bränsleförbrukning och temperatur i insugningsluften ska registreras samtidigt och ska utgöra ett medelvärde av två stabila på varandra följande värden som inte varierar med mer än 2 % för bromsbelastningen.

3.9   Temperaturen i kylmedlet vid motorns avgasrör ska hållas inom det värde som tillverkaren angett.

Om tillverkaren inte angett någon temperatur ska temperaturen hållas vid 353 K ± 5 K. För luftkylda motorer ska temperaturen vid en punkt som anges av tillverkaren hållas inom + 0/– 20 K av det maximivärde som i referensvillkoren angetts av tillverkaren.

3.10   För kompresssionständningsmotorer ska bränsletemperaturen mätas vid inloppet till bränsleinsprutningspumpen och hållas inom 306–316 K (33–43 °C). För gnisttändningsmotorer ska bränsletemperaturen mätas så nära inloppet till förgasaren eller bränsleinsprutningssystemet som möjligt och hållas inom 293–303 K (20–30 °C).

3.11   Smörjoljetemperaturen, uppmätt i oljebehållaren eller vid utloppet från oljekylaren, om sådan inmonterats, ska hållas inom de gränsvärden som motortillverkaren fastställt.

3.12   Om så krävs får ett reservregleringssystem användas för att hålla temperaturerna inom de gränsvärden som anges i punkt 3.9, 3.10 och 3.11 i denna bilaga.

4.   MÄTNOGGRANNHET

4.1   Vridmoment: ± 1 % av uppmätt vridmoment. Mätsystemet för vridmoment ska kalibreras för att ta med friktionsförluster i beräkningen. Noggrannheten i den lägre halvan av dynamometerbänkens mätinvervall får vara ± 2 % av uppmätt vridmoment.

4.2   Motorvarvtal: 0,5 % av uppmätt varvtal.

4.3   Bränsleförbrukning: ± 1 % av uppmätt förbrukning.

4.4   Bränsletemperatur: ± 2 K.

4.5   Lufttemperatur vid motorinlopp: ± 2 K.

4.6   Barometertryck: ± 100 Pa.

4.7   Pumpinloppsundertryck: ± 50 Pa.

4.8   Mottryck i avgassystemet: ± 200 Pa.

5.   EFFEKTKORREKTIONSFAKTORER

5.1   Definition

Korrektionsfaktorn är den koefficient som används för att bestämma motorns effekt under de atmosfäriska referensförhållanden som anges i punkt 5.2 enligt formeln

Po = α P

där

| | Po är korrigerad effekt (dvs. effekt under atmosfäriska referensförhållanden), |
| --- | --- |

Po är korrigerad effekt (dvs. effekt under atmosfäriska referensförhållanden),

| | α är korrektionsfaktorn (αa eller αd), |
| --- | --- |

α är korrektionsfaktorn (αa eller αd),

| | P är den uppmätta effekten (provningseffekt). |
| --- | --- |

P är den uppmätta effekten (provningseffekt).

5.2   Atmosfäriska referensförhållanden

5.2.1   Temperatur (To): 298 K (25 °C).

5.2.2   Torrt tryck (Pso): 99 kPa.

Det torra trycket är baserat på ett totalt tryck av 100 kPa och ett vattenångtryck av 1 kPa.

5.3   Omgivningsförhållanden vid provning

Omgivningsförhållandena under provningen ska vara följande:

| 5.3.1 | Temperatur (T):







  För gnisttändningsmotorer | : | 288 K ≤ T ≤ 308 K. |
| --- | --- | --- | --- |
| För kompressionständningsmotorer | : | 283 K ≤ T ≤ 313 K. |

5.3.1

Temperatur (T):

För gnisttändningsmotorer

:

288 K ≤ T ≤ 308 K.

För kompressionständningsmotorer

:

283 K ≤ T ≤ 313 K.

| 5.3.2 | Tryck (Ps):
  90 kPa < Ps < 110 kPa |
| --- | --- |

5.3.2

Tryck (Ps):

90 kPa < Ps < 110 kPa

5.4   Bestämning av korrektionsfaktorerna αa och αd
   (12)

5.4.1   Insugningsmotorer eller överladdade motorer med gnisttändning

Korrektionsfaktorn αa erhålls genom tillämpning av formeln

Formula

där

| | ps är det totala torra atmosfärtrycket uttryckt i kilopascal (kPa) – dvs. det totala barometertrycket minus vattenångtrycket, |
| --- | --- |

ps är det totala torra atmosfärtrycket uttryckt i kilopascal (kPa) – dvs. det totala barometertrycket minus vattenångtrycket,

| | T är den absoluta temperaturen uttryckt i kelvin (K) i den luft som sugs in av motorn. |
| --- | --- |

T är den absoluta temperaturen uttryckt i kelvin (K) i den luft som sugs in av motorn.

Villkor som ska iakttas i laboratoriet

För att en provning ska bli giltig ska korrektionsfaktorn vara sådan att

0,93 < αa < 1,07

Om dessa gränsvärden överskrids ska det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) anges exakt i provningsrapporten.

5.4.2   Kompressionständningsmotorer – faktor αd

Effektkorrektionsfaktorn (αd) för kompressionständningsmotorer vid konstant bränsletillförsel erhålls genom tillämpning av formeln

αd = (fa)fm

där

| | fa är atmosfärsfaktorn, |
| --- | --- |

fa är atmosfärsfaktorn,

| | fm är den karakteristiska parametern för varje motortyp och inställning. |
| --- | --- |

fm är den karakteristiska parametern för varje motortyp och inställning.

5.4.2.1   Atmosfärisk faktor fa

Denna faktor visar vilken inverkan omgivningsförhållandena (tryck, temperatur och fuktighet) har på den luft som motorn suger in. Formeln för den atmosfäriska faktorn varierar beroende på motortyp.

5.4.2.1.1   Insugningsmotorer och motorer med mekanisk överladdning

Formula

5.4.2.1.2   Turbomotorer med eller utan laddluftkylning

Formula

5.4.2.2   Motorfaktor fm

fm är en funktion av qc (korrigerat bränsleflöde) enligt formeln:

| | fm = 0,036 qc – 1,14
  och |
| --- | --- |

fm = 0,036 qc – 1,14

och

| | qc = q/r |
| --- | --- |

qc = q/r

där

| | q är bränsleflödet i milligram per cykel per liter av total omfattad volym (mg/[l cykel]), |
| --- | --- |

q är bränsleflödet i milligram per cykel per liter av total omfattad volym (mg/[l cykel]),

| | r är tryckförhållandet mellan kompressorns utlopp och kompressorns insugning för multipla turbokompressorer r motsvarar det totala kompressionsförhållandet (r = 1 för insugningsmotorer). |
| --- | --- |

r är tryckförhållandet mellan kompressorns utlopp och kompressorns insugning för multipla turbokompressorer r motsvarar det totala kompressionsförhållandet (r = 1 för insugningsmotorer).

Denna formel är giltig för värden på qc mellan 37,2 mg/(l cykel) och 65 mg/(l cykel).

För qc-värden på mindre än 37,2 mg/(l cykel) ska ett konstant värde på fm på 0,2 (fm = 0,2) användas.

För qc-värden högre än 65 mg/(l cykel) ska ett konstant värde för fm lika med 1,2 (fm = 1,2) väljas (se figur nedan):

Image

5.4.2.3   Villkor som ska iakttas i laboratoriet

För att en provning ska bli giltig ska korrektionsfaktorerna αa vara sådana att

0,93 ≤ αa ≤ 1,07

Om dessa gränsvärden överskrids ska det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) anges exakt i provningsrapporten.

---

(1)  Det kompletta insugningssystemet ska vara monterat så som anges för avsedd användning i följande fall:

| i) | När det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten. |
| --- | --- |

i)

När det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten.

| ii) | När det är fråga om förbränningsmotorer med gnisttändning utan överladdning. |
| --- | --- |

ii)

När det är fråga om förbränningsmotorer med gnisttändning utan överladdning.

| iii) | När tillverkaren begär det. |
| --- | --- |

iii)

När tillverkaren begär det.

Annars kan ett likvärdigt system användas, under förutsättning att insugstrycket avviker med högst 100 Pa från den övre gräns som tillverkaren angett för rent luftfilter.

(2)  Hela avgassystemet ska monteras enligt anvisningarna för avsedd användning i följande fall:

| i) | När det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten. |
| --- | --- |

i)

När det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten.

| ii) | När det är fråga om förbränningsmotorer med gnisttändning utan överladdning. |
| --- | --- |

ii)

När det är fråga om förbränningsmotorer med gnisttändning utan överladdning.

| iii) | När tillverkaren begär det. |
| --- | --- |

iii)

När tillverkaren begär det.

Annars kan ett likvärdigt system användas, under förutsättning att det uppmätta trycket skiljer sig högst 1 000 Pa från den övre gräns som tillverkaren angett.

(3)  Om motorn har avgasbroms ska reglerventilen vara inställd i det helt öppna läget.

(4)  Bränslematningstrycket kan vid behov ställas in så att det återger det tryck som förekommer vid den aktuella motoranvändningen (särskilt när ett ”bränsleretursystem” används).

(5)  Kylvätskecirkulationen får endast drivas av motorns vattenpump. Kylningen av vätskan kan ske i ett yttre omlopp, under förutsättning att tryckförlusten i detta yttre omlopp och trycket vid pumpens ingående port är i stort sett desamma som om motorns eget kylsystem använts.

(6)  Termostaten får fixeras i helt öppet läge.

(7)  Om fläkten är monterad för provning ska den upptagna effekten läggas till resultatet, utom i de fall där sådan kringutrustning är en del av motorn (dvs. vevaxelmonterade kylfläktar på luftkylda motorer). Fläktens effekt ska mätas vid de varvtal som används för provningen, antingen genom beräkningar med utgångspunkt i standardegenskaper eller genom praktiska provningar.

(8)  Lägsta generatoreffekt: Generatorns elektriska effekt ska begränsas till den effekt som behövs för att driva den kringutrustning som krävs för att motorn ska fungera korrekt. Om ett batteri ska vara anslutet ska detta vara fulladdat och i gott skick.

(9)  Motorer med laddluftkylare ska provas med laddluftkylning (vätske- eller luftkylning), men om tillverkaren så föredrar kan ett provbänkssystem användas i stället för motorns laddluftkylare. Oavsett vilken laddluftkylare som används ska effektmätningen vid respektive varvtal göras med maximal trycksänkning och minimal temperatursänkning för motorluften genom laddluftkylaren eller provbänkssystemet enligt tillverkarens anvisningar.

(10)  Dessa kan innefatta till exempel EGR-system (återcirkulation av avgaser), katalysator, termisk reaktor, sekundärt lufttillförselsystem och system för bränsleförångningsskydd.

(11)  Provbädden ska förse motorn med den effekt som behövs för elektriska startsystem eller andra startsystem.

(12)  Provningarna får utföras i luftkonditionerade provningsrum där de atmosfäriska förhållandena kan kontrolleras.

För motorer utrustade med automatisk lufttemperaturkontroll, där anordningen är utformad så att ingen uppvärmd luft tillförs vid full belastning vid 25 °C, ska provningen genomföras med anordningen helt stängd. Om anordningen fortfarande är i drift vid 25 °C görs provningen när anordningen är i normal och temperaturexponenten i korrektionsfaktorn sätts till noll (ingen temperaturkorrektion).

Tillägg

PROVNINGSRESULTAT FÖR MÄTNING AV NETTOMOTOREFFEKT

Denna blankett ska fyllas i av det laboratorium som utför provningen.

1.   Provningsförhållanden

1.1   Placering av mätpunkten för avgasmottrycket

1.2   Placering av mätpunkten för inloppsundertrycket

1.3   Dynamometerns egenskaper

1.3.1   Märke: ... Modell: ...

1.3.2   Typ: ...

2.   Bränsle

2.1   För gnisttändningsmotorer som drivs med flytande bränsle

2.1.1   Märke: ...

2.1.2   Specifikationer: ...

2.1.3   Antiknackningstillsats (bly e.d.): ...

2.1.3.1   Typ: ...

2.1.3.2   Innehåll: ... mg/l

2.1.4   Oktantal (RON): ... (ASTM D 26 99-70)

2.1.4.1   Ange densitet: ... g/cm3 vid 288 K

2.1.4.2   Lägre värmevärde: ... kJ/kg

2.2   För gnisttändningsmotorer som drivs med gasformigt bränsle

2.2.1   Märke: ...

2.2.2   Specifikationer: ...

2.2.3   Lagringstryck: ... bar

2.2.4   Användningstryck: ... bar

2.2.5   Lägre värmevärde: ... kJ/kg

2.3   För kompressionständningsmotorer som drivs med gasformiga bränslen

2.3.1   Tillförselsystem: gas

2.3.2   Specifikation av använd gas: ...

2.3.3   Andel brännolja/gas: ...

2.3.4   Lägre värmevärde: ...

2.4   För kompressionständningsmotorer som drivs med flytande bränsle

2.4.1   Märke: ...

2.4.2   Specifikation av använt bränsle: ...

2.4.3   Cetantal (ASTM D 976-71): ...

2.4.4   Ange densitet: ... g/cm3 vid 288 K

2.4.5   Lägre värmevärde: ... kJ/kg

3.   Smörjmedel

3.1   Märke: ...

3.2   Specifikationer: ...

3.3   SAE-viskositet: ...

4.   Detaljerade mätvärden (1)

| Motorvarvtal (min– 1) | | |
| --- | --- | --- |
| Uppmätt vridmoment (Nm) | | |
| Uppmätt effekt (kW) | | |
| Uppmätt bränsleflöde (g/tim) | | |
| Barometertryck (kPa) | | |
| Vattenångtryck (kPa) | | |
| Insugningsluftens temperatur (K) | | |
| Effekt som ska läggas till för utrustning och kringutrustning utöver tabell 1 (kW)
  Totalt (kW) | Nr 1
  Nr 2
  Nr 3 | | |
| Korrektionsfaktor för effekt | | |
| Korrigerad effekt (kW) | | |
| Korrigerat vridmoment (Nm) | | |
| Korrigerad specifik bränsleförbrukning (g/(kWh) (3)) | | |
| Kylvätsketemperatur vid utloppet (K) | | |
| Smörjoljetemperatur vid mätpunkten (K) | | |
| Lufttemperatur efter överladdningsanordningen (K (2)) | | |
| Bränsletemperatur vid insprutningspumpens inlopp (K) | | |
| Lufttemperatur efter laddluftkylaren (K (2)) | | |
| Tryck efter överladdningsanordningen (kPa) | | |
| Tryck efter laddluftkylaren (kPa) | | |
| Inloppsundertryck (Pa) | | |
| Avgasmottryck (Pa) | | |
| Bränsletillförsel (mm3/takt eller cykel (2)) | | |

Motorvarvtal (min– 1)

Uppmätt vridmoment (Nm)

Uppmätt effekt (kW)

Uppmätt bränsleflöde (g/tim)

Barometertryck (kPa)

Vattenångtryck (kPa)

Insugningsluftens temperatur (K)

Effekt som ska läggas till för utrustning och kringutrustning utöver tabell 1 (kW)

Totalt (kW)

Nr 1

Nr 2

Nr 3

Korrektionsfaktor för effekt

Korrigerad effekt (kW)

Korrigerat vridmoment (Nm)

Korrigerad specifik bränsleförbrukning (g/(kWh) (3))

Kylvätsketemperatur vid utloppet (K)

Smörjoljetemperatur vid mätpunkten (K)

Lufttemperatur efter överladdningsanordningen (K (2))

Bränsletemperatur vid insprutningspumpens inlopp (K)

Lufttemperatur efter laddluftkylaren (K (2))

Tryck efter överladdningsanordningen (kPa)

Tryck efter laddluftkylaren (kPa)

Inloppsundertryck (Pa)

Avgasmottryck (Pa)

Bränsletillförsel (mm3/takt eller cykel (2))

---

(1)  Rita karakteristiska kurvor över nettoeffekt och nettovridmoment som funktion av motorvarvtalet.

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(3)  Beräknas med nettoeffekt för kompressionständnings- och gnisttändningsmotorer, för gnisttändningsmotorer multiplicerat med effektkorrektionsfaktorn.

---

BILAGA 5

VIKTIGA EGENSKAPER HOS MOTORFAMILJEN

1.   ALLMÄNT

Motorer hänförs till olika motorfamiljer på grundval av sina konstruktionsegenskaper. Dessa ska vara gemensamma för alla motorer i familjen. Vilka motorer som ingår i en motorfamilj får motortillverkaren besluta, förutsatt att släktskapskriterierna i punkt 3.1 följs. Motorfamiljen ska typgodkännas av typgodkännandemyndigheten. Eftersom valet av motorfamilj får betydande konsekvenser för avgasutsläppen från motorn, anges i punkt 2.1 ytterligare information (ändringsserie 03 till föreskrifter nr 96) som kan vara till nytta för tillverkaren och typgodkännandemyndigheten vid utvärderingen av motorfamilj och val av huvudmotor.

2.   SÄRSKILDA FALL

2.1   Samband mellan parametrarna

I vissa fall kan det finnas samband mellan olika parametrar som gör att utsläppen ändras. Sådana effekter ska beaktas så att man säkerställer att endast de motorer som har liknande egenskaper i fråga om avgasutsläpp förs samman i samma motorfamilj. Dessa fall ska anges av tillverkaren och anmälas till typgodkännandemyndigheten. Detta ska sedan beaktas som ett kriterium för skapande av en ny motorfamilj.

2.2   Anordningar eller funktioner som har stark inverkan på utsläppen

När det gäller sådana anordningar eller funktioner som inte anges i punkt 3.1 och som starkt påverkar utsläppsnivåerna, ska tillverkaren identifiera sådan utrustning utifrån god teknisk sed och rapportera den till typgodkännandemyndigheten. Detta ska sedan beaktas som ett kriterium för skapande av en ny motorfamilj.

2.3   Kompletterande kriterier

Förutom de parametrar som anges i punkt 3.1 får tillverkaren införa ytterligare kriterier som möjliggör en avgränsning av mindre familjer. Dessa parametrar är inte nödvändigtvis sådana som påverkar utsläppsnivåerna.

3.   PARAMETRAR FÖR AVGRÄNSNING AV EN MOTORFAMILJ

3.1   Förbränningscykel:

| a) | Tvåtaktscykel. |
| --- | --- |

a)

Tvåtaktscykel.

| b) | Fyrtaktscykel. |
| --- | --- |

b)

Fyrtaktscykel.

| c) | Roterande motor. |
| --- | --- |

c)

Roterande motor.

| d) | Övriga. |
| --- | --- |

d)

Övriga.

3.2   Bränsletyp:

| a) | Diesel. |
| --- | --- |

a)

Diesel.

| b) | Bensin. |
| --- | --- |

b)

Bensin.

| c) | Gasformiga bränslen (natur- eller motorgas). |
| --- | --- |

c)

Gasformiga bränslen (natur- eller motorgas).

3.3   Cylindrarnas konfiguration

3.3.1   Cylindrarnas läge i blocket:

| a) | V. |
| --- | --- |

a)

V.

| b) | I linje. |
| --- | --- |

b)

I linje.

| c) | Radiell. |
| --- | --- |

c)

Radiell.

| d) | Annan (F, W osv.). |
| --- | --- |

d)

Annan (F, W osv.).

3.3.2   Cylindrarnas inbördes läge

Motorer med samma block kan tillhöra samma familj, förutsatt att måtten mellan cylindrarnas mittlinjer är desamma.

3.4   Huvudsakligt kylmedel:

| a) | Luft. |
| --- | --- |

a)

Luft.

| b) | Vatten. |
| --- | --- |

b)

Vatten.

| c) | Olja. |
| --- | --- |

c)

Olja.

3.5   Individuell cylindervolym

Mellan 85 % och 100 % för motorer med cylindervolymen ≥ 0,75 dm3 per cylinder, för den största slagvolymen inom motorfamiljen.

Mellan 70 % och 100 % för motorer med cylindervolymen < 0,75 dm3 per cylinder, för den största slagvolymen inom motorfamiljen.

3.6   Metod för luftaspiration:

| a) | Insugning. |
| --- | --- |

a)

Insugning.

| b) | Överladdning. |
| --- | --- |

b)

Överladdning.

| c) | Överladdning med laddluftkylare. |
| --- | --- |

c)

Överladdning med laddluftkylare.

3.7   Förbränningskammarens typ/utformning:

| a) | Öppen kammare. |
| --- | --- |

a)

Öppen kammare.

| b) | Delad kammare. |
| --- | --- |

b)

Delad kammare.

| c) | Övriga typer. |
| --- | --- |

c)

Övriga typer.

3.8   Ventiler och öppningar:

| a) | Konfiguration. |
| --- | --- |

a)

Konfiguration.

| b) | Antal ventiler per cylinder. |
| --- | --- |

b)

Antal ventiler per cylinder.

| c) | Cylindervägg. |
| --- | --- |

c)

Cylindervägg.

| d) | Vevhus. |
| --- | --- |

d)

Vevhus.

3.9   Typ av bränsletillförsel

3.9.1   För kompressionständningsmotorer:

| a) | Pump, (högtrycks)ledning och insprutare. |
| --- | --- |

a)

Pump, (högtrycks)ledning och insprutare.

| b) | Inlinepump eller fördelningspump. |
| --- | --- |

b)

Inlinepump eller fördelningspump.

| c) | Enhetsinsprutare. |
| --- | --- |

c)

Enhetsinsprutare.

| d) | Gemensam skena. |
| --- | --- |

d)

Gemensam skena.

3.9.2   För gnisttändningsmotorer:

| a) | Förgasare. |
| --- | --- |

a)

Förgasare.

| b) | Insprutning i insugningskanalen. |
| --- | --- |

b)

Insprutning i insugningskanalen.

| c) | Direktinsprutning. |
| --- | --- |

c)

Direktinsprutning.

3.10   Diverse anordningar:

| a) | Avgasåterföring (EGR). |
| --- | --- |

a)

Avgasåterföring (EGR).

| b) | Vatteninsprutning. |
| --- | --- |

b)

Vatteninsprutning.

| c) | Luftinsprutning. |
| --- | --- |

c)

Luftinsprutning.

| d) | Övriga. |
| --- | --- |

d)

Övriga.

3.11   Elektronisk styrstrategi

Huruvida motorn är försedd med en elektronisk styrenhet eller ej betraktas som en grundläggande parameter för familjen.

För elektroniskt styrda motorer ska tillverkaren redogöra för de tekniska grunder som motiverar att dessa motorer ingår i en motorfamilj, det vill säga varför motorerna kan förväntas uppfylla samma utsläppskrav.

Motorer med elektronisk varvtalsreglering behöver inte ingå i en annan familj än motorer med mekanisk varvtalsreglering. Indelning av elektroniska motorer och mekaniska motorer till separata familjer bör endast ske utifrån bränsleinsprutningsegenskaper som tidpunkter, tryck, hastighet, form osv.

3.12   Efterbehandling av avgaser

Funktionsätt för och kombination av följande anordningar betraktas som grunder för medlemskap i en motorfamilj:

| a) | Oxidationskatalysator. |
| --- | --- |

a)

Oxidationskatalysator.

| b) | DeNOx-system med selektiv reduktion av NOx (tillsats av reducerande ämnen). |
| --- | --- |

b)

DeNOx-system med selektiv reduktion av NOx (tillsats av reducerande ämnen).

| c) | Andra deNOx-system. |
| --- | --- |

c)

Andra deNOx-system.

| d) | Partikelfälla med passiv regenerering. |
| --- | --- |

d)

Partikelfälla med passiv regenerering.

| e) | Partikelfälla med aktiv regenerering. |
| --- | --- |

e)

Partikelfälla med aktiv regenerering.

| f) | Andra partikelfällor. |
| --- | --- |

f)

Andra partikelfällor.

| g) | Andra anordningar. |
| --- | --- |

g)

Andra anordningar.

När en motor har certifierats utan efterbehandlingssystem, oavsett om det är som huvudmotor eller som medlem av en motorfamilj, får denna motor, om den förses med oxideringskatalysator (inte med partikelfälla), ingå i samma motorfamilj, förutsatt att den inte kräver ändrade bränsleegenskaper.

Om den kräver särskilda bränsleegenskaper (t.ex. partikelfällor som behöver särskilda bränsletillsatser för regenerering) ska beslutet att låta den ingå i samma familj baseras på tekniska egenskaper/komponenter som tillverkaren anger. I dessa grunder ska det anges att den utrustade motorns förväntade utsläppsnivåer uppfyller samma gränsvärden som en icke utrustad motor.

När en motor har certifierats med efterbehandlingssystem, oavsett om det är som huvudmotor eller som medlem av en motorfamilj vars huvudmotor utrustas med samma efterbehandlingssystem, ska denna motor när den inte är försedd med efterbehandlingssystem inte ingå i samma motorfamilj.

---

BILAGA 6

KONTROLLER AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   ALLMÄNT

Dessa krav överensstämmer med de provningar som man utför för att kontrollera produktionsöverensstämmelse i enlighet med punkt 6.2 i dessa föreskrifter.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDEN

Provningsmetoder och mätinstrument ska vara de som beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

3.   PROVEXEMPLAR

3.1   Motortyp

En motor ska väljas. Om motorn efter den provning som anges i punkt 5.1 inte anses överensstämma med kraven i dessa föreskrifter ska ytterligare två motorer provas.

3.2   Motorfamilj

Om en motorfamilj beviljas typgodkännande ska kontroll av produktionsöverensstämmelse utföras på en av de medlemmar i familjen som inte är huvudmotorn. Om motorn inte typgodkänns i provningen ska de två ytterligare motorerna vara av samma medlemstyp.

4.   MÄTKRITERIER

4.1   Nettoeffekt och specifik bränsleförbrukning för förbränningsmotorer

Mätningar ska utföras på ett tillräckligt antal motorvarvtal med syfte att korrekt definiera kurvorna för effekt, varvtal och särskild bränsleförbrukning mellan de lägsta och högsta motorvarvtal som tillverkaren rekommenderar enligt punkterna 2.9 och 2.11 i dessa föreskrifter.

De korrigerade värden som uppmätts för den motor som genomgått provning får inte avvika med mer än de värden som anges i tabellen nedan och ± 10 % för specifik bränsleförbrukning.

| Motortyp | Nominell nettoeffekt (vridmoment) (%) | Andra mätpunkter på kurvan (%) | Tolerans för varvtal (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Allmänt | ± 5 | ± 10 | ± 5 |
| Bensindrivna gnisttändningsmotorer med regulator | ± 8 | ± 12 | ± 8 |
| Bensindrivna gnisttändningsmotorer utan regulator | ± 8 | ± 20 | ± 8 |

Motortyp

Nominell nettoeffekt (vridmoment) (%)

Andra mätpunkter på kurvan (%)

Tolerans för varvtal (%)

Allmänt

± 5

± 10

± 5

Bensindrivna gnisttändningsmotorer med regulator

± 8

± 12

± 8

Bensindrivna gnisttändningsmotorer utan regulator

± 8

± 20

± 8

5.   UTVÄRDERING AV RESULTAT

Om siffrorna för nettoeffekt och bränsleförbrukning för den andra och/eller tredje motorn enligt punkt 3 inte uppfyller kraven i punkt 4 ska produktionen inte anses överensstämma med kraven i dessa föreskrifter, och bestämmelserna i punkt 7 i dessa föreskrifter ska träda i kraft.

---

BILAGA 7

TEKNISKA UPPGIFTER OM REFERENSBRÄNSLEN

1.   Tekniska uppgifter om motorgasreferensbränslen

| Parameter | Enhet | Gränsvärden bränsle A | Gränsvärden bränsle B | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minst | Högst | Minst | Högst |
| Motoroktantal | 1 | 92,5 (1) | | 92,5 | | EN 589 bilaga B |
| Sammansättning: |
| C3-halt | vol-% | 48 | 52 | 83 | 87 | |
| C4-halt | vol-% | 48 | 52 | 13 | 17 | ISO 7941 |
| Olefiner | vol-% | | 12 | | 14 | |
| Indunstningsrest | mg/kg | | 50 | | 50 | NFM 41-015 |
| Total svavelhalt | mass-ppm (1) | | 50 | | 50 | EN 24260 |
| Vätesulfid | — | | Ingen | | Ingen | ISO 8819 |
| Kopparbandskorrosion | Klassificering | | Klass 1 | | Klass 1 | ISO 6251 (2) |
| Vatten vid 0 °C | | | Fri | | Fri | Visuell kontroll |

Parameter

Enhet

Gränsvärden bränsle A

Gränsvärden bränsle B

Provningsmetod

Minst

Högst

Minst

Högst

Motoroktantal

1

92,5 (1)

92,5

EN 589 bilaga B

Sammansättning:

C3-halt

vol-%

48

52

83

87

C4-halt

vol-%

48

52

13

17

ISO 7941

Olefiner

vol-%

12

14

Indunstningsrest

mg/kg

50

50

NFM 41-015

Total svavelhalt

mass-ppm (1)

50

50

EN 24260

Vätesulfid

—

Ingen

Ingen

ISO 8819

Kopparbandskorrosion

Klassificering

Klass 1

Klass 1

ISO 6251 (2)

Vatten vid 0 °C

Fri

Fri

Visuell kontroll

2.   Tekniska uppgifter om naturgasreferensbränslen

Bränslena på den europeiska marknaden är indelade i följande två typer:

| — | H, vars gränser utgörs av referensbränslena GR och G23. |
| --- | --- |

—

H, vars gränser utgörs av referensbränslena GR och G23.

| — | L, vars gränser utgörs av referensbränslena G23 och G25. |
| --- | --- |

—

L, vars gränser utgörs av referensbränslena G23 och G25.

Specifikationerna för referensbränslena GR, G23 och G25 sammanfattas nedan:

| Referensbränsle GR |
| --- |
| Variabler | Enheter | Basvärde | Gränsvärden | Provningsmetod |
| Minst | Högst |
| Sammansättning: | | | | | |
| Metan | | 87 | 84 | 89 | |
| Etan | | 13 | 11 | 15 | |
| Återstod (3) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Svavelhalt | mg/m3
   (4) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referensbränsle GR

Variabler

Enheter

Basvärde

Gränsvärden

Provningsmetod

Minst

Högst

Sammansättning:

Metan

87

84

89

Etan

13

11

15

Återstod (3)

% mol

—

—

1

ISO 6974

Svavelhalt

mg/m3
   (4)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referensbränsle G23 |
| --- |
| Variabler | Enheter | Basvärde | Gränsvärden | Provningsmetod |
| Minst | Högst |
| Sammansättning: | | | | | |
| Metan | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Återstod (5) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Svavelhalt | mg/m3
   (6) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referensbränsle G23

Variabler

Enheter

Basvärde

Gränsvärden

Provningsmetod

Minst

Högst

Sammansättning:

Metan

92,5

91,5

93,5

Återstod (5)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Svavelhalt

mg/m3
   (6)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referensbränsle G25 |
| --- |
| Variabler | Enheter | Basvärde | Gränsvärden | Provningsmetod |
| Minst | Högst |
| Sammansättning: | | | | | |
| Metan | | 86 | 84 | 88 | |
| Återstod (7) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Svavelhalt | mg/m3
   (8) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referensbränsle G25

Variabler

Enheter

Basvärde

Gränsvärden

Provningsmetod

Minst

Högst

Sammansättning:

Metan

86

84

88

Återstod (7)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Svavelhalt

mg/m3
   (8)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   Referensvärde för gnisttändningsmotorer

| Parameter | Enhet | Gränsvärden (9) | Provningsmetod | Offentliggörande |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minst | Högst |
| Oktantal (Research Octane Number, RON) | | 95,0 | — | EN 25164 | 1993 |
| Motoroktantal (Motor Octane Number, MON) | | 85,0 | — | EN 25163 | 1993 |
| Densitet vid 15 °C | kg/m3 | 748 | 775 | ISO 3675 | 1995 |
| Ångtryck enligt Reid | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 12 | 1993 |
| Destillering: |
| — | Begynnelsekokpunkt |

Parameter

Enhet

Gränsvärden (9)

Provningsmetod

Offentliggörande

Minst

Högst

Oktantal (Research Octane Number, RON)

95,0

—

EN 25164

1993

Motoroktantal (Motor Octane Number, MON)

85,0

—

EN 25163

1993

Densitet vid 15 °C

kg/m3

748

775

ISO 3675

1995

Ångtryck enligt Reid

kPa

56,0

95,0

EN 12

1993

Destillering:

—

Begynnelsekokpunkt

°C

24

40

EN-ISO 3405

1988

| — | Avdunstning vid 100 °C |
| --- | --- |

—

Avdunstning vid 100 °C

% v/v

49,0

57,0

EN-ISO 3405

1988

| — | Avdunstning vid 150 °C |
| --- | --- |

—

Avdunstning vid 150 °C

% v/v

81,0

87,0

EN-ISO 3405

1988

| — | Slutkokpunkt |
| --- | --- |

—

Slutkokpunkt

°C

190

215

EN-ISO 3405

1988

Restämne

%

—

2

EN-ISO 3405

Kolväteanalys:

| — | Olefiner |
| --- | --- |

—

Olefiner

% v/v

—

10

ASTM D 1319

1995

| — | Aromatiska föreningar |
| --- | --- |

—

Aromatiska föreningar

% v/v

28,0

40,0

ASTM D 1319

1995

| — | Bensen (bensol) |
| --- | --- |

—

Bensen (bensol)

% v/v

—

1,0

pr. EN 12177

1998

| — | Saturater |
| --- | --- |

—

Saturater

—

Återstod

ASTM D 1319

1995

Kol-/väteförhållande

Rapportering

Rapportering

Oxidationsstabilitet (10)

min.

480

—

EN-ISO 7536

1996

Syrehalt

% m/m

—

2,3

EN 1601

1997

Förekommande bindemedel

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

1997

Svavelhalt (11)

mg/kg

—

100

pr. EN-ISO 14596

1998

Kopparkorrosion vid 50 °C

—

1

EN-ISO 2160

1995

Blyhalt

g/l

—

0,005

EN 237

1996

Fosforhalt

g/l

—

0,0013

ASTM D 3231

1994

4.   Referensvärde för kompressionständningsmotorer (1)

Tabell 1
   (12)
   (22)

Referensbränsle för jordbruks- och skogsbrukstraktorer och mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, för typgodkända kompressionständningsmotorer som uppfyller gränsvärdena för effektklasserna D till G

| | Gränsvärden och enheter (13) | Provningsmetod |
| --- | --- | --- |
| Cetantal (15) | Min. 45 (18)

  Max. 50 | ISO 5165 |
| Densitet vid 15 °C | Min. 835 kg/m3

  Max. 845 kg/m3
   (21) | ISO 3675, ASTM D 4052 |
| Destillation (14) – 95 % | Max. 370 °C | ISO 3405 |
| Viskositet vid 40 °C | Min. 2,5 mm2/s
  Max. 3,5 mm2/s | ISO 3104 |
| Svavelhalt | Min. 0,1 vikt-% (20)

  Min. 0,2 vikt-% (19) | ISO 8754, EN 24260 |
| Flampunkt | Min. 55 °C | ISO 2719 |
| Filtrerbarhet i kyla (CFPP) | Min. –
  Max. +5 °C | EN 116 |
| Kopparkorrosion | Max. 1 | ISO 2160 |
| Koksrest enligt Conradson
  (10 % DR) | Max. 0,3 vikt-% | ISO 10370 |
| Askhalt | Max. 0,01 vikt-% | ASTM D 482 (23) |
| Vatteninnehåll | Max. 0,05 vikt-% | ASTM D 95, D 1744 |
| Neutralisationstal (stark syra) | Min. 0,20 mg KOH/g | |
| Oxidationsstabilitet (16) | Max. 2,5 mg/100 ml | ASTM D 2274 |
| Tillsatser (17) | | |

Gränsvärden och enheter (13)

Provningsmetod

Cetantal (15)

Min. 45 (18)

Max. 50

ISO 5165

Densitet vid 15 °C

Min. 835 kg/m3

Max. 845 kg/m3
   (21)

ISO 3675, ASTM D 4052

Destillation (14) – 95 %

Max. 370 °C

ISO 3405

Viskositet vid 40 °C

Min. 2,5 mm2/s

Max. 3,5 mm2/s

ISO 3104

Svavelhalt

Min. 0,1 vikt-% (20)

Min. 0,2 vikt-% (19)

ISO 8754, EN 24260

Flampunkt

Min. 55 °C

ISO 2719

Filtrerbarhet i kyla (CFPP)

Min. –

Max. +5 °C

EN 116

Kopparkorrosion

Max. 1

ISO 2160

Koksrest enligt Conradson

(10 % DR)

Max. 0,3 vikt-%

ISO 10370

Askhalt

Max. 0,01 vikt-%

ASTM D 482 (23)

Vatteninnehåll

Max. 0,05 vikt-%

ASTM D 95, D 1744

Neutralisationstal (stark syra)

Min. 0,20 mg KOH/g

Oxidationsstabilitet (16)

Max. 2,5 mg/100 ml

ASTM D 2274

Tillsatser (17)

Tabell 2

Referensbränsle för jordbruks- och skogsbrukstraktorer och mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, för typgodkända kompressionständningsmotorer som uppfyller gränsvärdena för effektklasserna H till K

| Parameter | Enhet | Gränsvärden (24) | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- |
| Minst | Högst |
| Cetantal (25) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Densitet vid 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destillering |
| till 50 % | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| till 95 % | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| Slutkokpunkt | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Flampunkt | °C | 55 | — | EN 22719 |
| Filtrerbarhet i kyla (CFPP) | °C | — | – 5 | EN 116 |
| Viskositet vid 40 °C | mm2/s | 2,5 | 3,5 | EN-ISO 3104 |
| Polycykliska aromatiska kolväten | % m/m | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Svavelhalt (26) | mg/kg | — | 300 | ASTM D 5453 |
| Kopparkorrosion | | — | klass 1 | EN-ISO 2160 |
| Koksrester enligt Conradson (10 % DR) | % m/m | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Askhalt | % m/m | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Vatteninnehåll | % m/m | — | 0,05 | EN-ISO 12937 |
| Neutralisationstal (stark syra) | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Oxidationsstabilitet (27) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |

Parameter

Enhet

Gränsvärden (24)

Provningsmetod

Minst

Högst

Cetantal (25)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Densitet vid 15 °C

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Destillering

till 50 %

°C

245

—

EN-ISO 3405

till 95 %

°C

345

350

EN-ISO 3405

Slutkokpunkt

°C

—

370

EN-ISO 3405

Flampunkt

°C

55

—

EN 22719

Filtrerbarhet i kyla (CFPP)

°C

—

– 5

EN 116

Viskositet vid 40 °C

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

Polycykliska aromatiska kolväten

% m/m

3,0

6,0

IP 391

Svavelhalt (26)

mg/kg

—

300

ASTM D 5453

Kopparkorrosion

—

klass 1

EN-ISO 2160

Koksrester enligt Conradson (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Askhalt

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Vatteninnehåll

% m/m

—

0,05

EN-ISO 12937

Neutralisationstal (stark syra)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oxidationsstabilitet (27)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Tabell 3

Referensbränsle för jordbruks- och skogsbrukstraktorer och mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, för typgodkända kompressionständningsmotorer som uppfyller gränsvärdena för effektklasserna L till R

| Parameter | Enhet | Gränsvärden (28) | Provningsmetod |
| --- | --- | --- | --- |
| Minst | Högst |
| Cetantal (29) | | | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Densitet vid 15 °C | kg/m3 | 833 | 865 | EN-ISO 3675 |
| Destillering |
| till 50 % | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| till 95 % | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| Slutkokpunkt | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Flampunkt | °C | 55 | — | EN 22719 |
| Filtrerbarhet i kyla (CFPP) | °C | — | – 5 | EN 116 |
| Viskositet vid 40 °C | mm2/s | 2,3 | 3,3 | EN-ISO 3104 |
| Polycykliska aromatiska kolväten | % m/m | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Svavelhalt (30) | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Kopparkorrosion | | — | klass 1 | EN-ISO 2160 |
| Koksrester enligt Conradson (10 % DR) | % m/m | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Askhalt | % m/m | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Vatteninnehåll | % m/m | — | 0,02 | EN-ISO 12937 |
| Neutralisationstal (stark syra) | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Oxidationsstabilitet (31) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |
| Smörjförmåga (HFRR, smörjbarhetsgräns vid 60 °C) | μm | — | 400 | CEC F-06-A-96 |
| Fettsyremetylester (FAME) | förbjudet |

Parameter

Enhet

Gränsvärden (28)

Provningsmetod

Minst

Högst

Cetantal (29)

54,0

EN-ISO 5165

Densitet vid 15 °C

kg/m3

833

865

EN-ISO 3675

Destillering

till 50 %

°C

245

—

EN-ISO 3405

till 95 %

°C

345

350

EN-ISO 3405

Slutkokpunkt

°C

—

370

EN-ISO 3405

Flampunkt

°C

55

—

EN 22719

Filtrerbarhet i kyla (CFPP)

°C

—

– 5

EN 116

Viskositet vid 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polycykliska aromatiska kolväten

% m/m

3,0

6,0

IP 391

Svavelhalt (30)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Kopparkorrosion

—

klass 1

EN-ISO 2160

Koksrester enligt Conradson (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Askhalt

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Vatteninnehåll

% m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralisationstal (stark syra)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oxidationsstabilitet (31)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Smörjförmåga (HFRR, smörjbarhetsgräns vid 60 °C)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

Fettsyremetylester (FAME)

förbjudet

---

(1)  Värdet ska bestämmas vid standardförhållandena 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa.

(2)  Med denna metod kan kanske inte förekomst av korrosiva ämnen bestämmas om provet innehåller korrosionshämmande medel eller andra kemikalier som minskar provets korrosivitet på kopparremsan. Det är därför förbjudet att tillföra sådana ämnen i det enda syftet att få provningsmetoden att ge missvisande resultat.

(3)  Inerta gaser + C2+.

(4)  Värdet ska bestämmas vid standardförhållandena 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa.

(5)  Inerta gaser (andra än N2) + C2/C2+.

(6)  Värdena ska bestämmas vid standardförhållandena 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa.

(7)  Inerta gaser (andra än N2) + C2/C2+.

(8)  Värdet ska bestämmas vid standardförhållandena 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa.

(9)  De värden som anges i specifikationerna är ”verkliga värden”. Vid fastställande av deras gränsvärden har man tillämpat villkoren i ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, och vid fastställandet av ett minimivärde har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. Vid fastställandet av ett maximi- och minimivärde är den minsta differensen 4R (R = reproducerbarhet). Trots denna åtgärd, som är nödvändig av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R, och ett medelvärde i de fall då maximi- och minimigränsvärden anges. Är det nödvändigt att klarlägga om ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen ska villkoren i ISO 4259 tillämpas.

(10)  Bränslet kan innehålla de antioxidanter och metalldesaktivatorer man vanligtvis använder för att stabilisera strömmar av raffinaderigas, men rengörings-/dispersionstillsatser och lösningsoljor får inte tillföras.

(11)  Det faktiska svavelinnehållet i det bränsle som används för provningen ska rapporteras.

(12)  Om det är nödvändigt att beräkna den termiska verkningsgraden hos en motor eller ett fordon kan energiinnehållet i bränslet beräknas på följande sätt:

Specifik energi (värmeinnehåll) (netto) MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 – (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x

där

| d | = | densitet vid 288 K (15 °C), |
| --- | --- | --- |
| x | = | massandel vatten (% dividerat med 100), |
| y | = | massandel aska (% dividerat med 100), |
| s | = | massandel svavel (% dividerat med 100). |

d

=

densitet vid 288 K (15 °C),

x

=

massandel vatten (% dividerat med 100),

y

=

massandel aska (% dividerat med 100),

s

=

massandel svavel (% dividerat med 100).

(13)  De värden som anges i specifikationen är ”verkliga värden”. Vid fastställandet av deras gränsvärden har man tillämpat villkoren i ISO 4259, ”Defining a basis for petroleum produce quality disputes”, och en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. Vid fastställandet av ett maximi- och ett minimivärde är den minsta differensen 4R (R = reproducerbarhet).

Trots denna åtgärd, som är nödvändig av statistiska skäl, bör bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R, och ett medelvärde i de fall då maximi- och minimigränsvärden anges. Är det nödvändigt att klarlägga om ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen ska villkoren i ISO 4259 tillämpas.

(14)  De angivna värdena visar de mängder som förångats (återvunnen procentandel + förlorad procentandel).

(15)  Intervallet för cetantalet stämmer inte med kravet på ett lägsta intervall på 4R. Om en tvist uppstår mellan bränsleleverantören och bränsleanvändaren kan dock ISO 4259 användas för att lösa tvisten under förutsättning att man, i stället för enstaka bestämningar, gör upprepade mätningar i sådant antal att precision uppnås.

(16)  Även om oxidationsstabiliteten är kontrollerad är det troligt att produktens livslängd blir begränsad. Leverantören bör rådfrågas med avseende på lagringsförhållanden och livslängd.

(17)  Detta bränsle ska endast baseras på direkta (”straight run”) och krackade kolvätedestillat. Avsvavling är tillåten. Bränslet får inte innehålla metalliska tillsatser eller cetantalsförbättrare.

(18)  Lägre värden är tillåtna, och i sådana fall ska referensbränslets cetantal rapporteras.

(19)  Högre värden är tillåtna, och i sådana fall ska referensbränslets svavelhalt rapporteras.

(20)  Ska konstant ses över mot bakgrund av marknadsutvecklingen. För det första typgodkännandet av en motor utan avgasefterbehandling på sökandens begäran är en lägsta svavelhalt på 0,050 viktprocent tillåten; i sådana fall ska den uppmätta partikelnivån korrigeras uppåt till det medelvärde som är nominellt specificerat för svavelhalten i bränsle (0,150 viktprocent) enligt ekvationen

PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF – FSF)]

där

| PTadj | = | justerat PT-värde (g/kWh), |
| --- | --- | --- |
| PT | = | uppmätt, viktat specifikt partikelutsläppsvärde (g/kWh), |
| SFS | = | viktad specifik bränsleförbrukning (g/kWh) beräknad enligt nedanstående formel, |
| NSLF | = | medelvärde för nominell specifikation av massfraktionen svavelhalt (dvs. 0,15 %/100), |
| FSF | = | massfraktionen svavelhalt i bränsle (%/100). |

PTadj

=

justerat PT-värde (g/kWh),

PT

=

uppmätt, viktat specifikt partikelutsläppsvärde (g/kWh),

SFS

=

viktad specifik bränsleförbrukning (g/kWh) beräknad enligt nedanstående formel,

NSLF

=

medelvärde för nominell specifikation av massfraktionen svavelhalt (dvs. 0,15 %/100),

FSF

=

massfraktionen svavelhalt i bränsle (%/100).

Ekvation för beräkning av viktad specifik bränsleförbrukning:

Formula

där

Pi = Pm,i + PAE,i.

Med avseende på bestämning av produktionsöverensstämmelse enligt punkt 6 i dessa föreskrifter ska kraven uppfyllas genom användning av referensbränsle med en svavelhalt som överensstämmer med en minimi- eller maximinivå på 0,1/0,2 vikt-%.

(21)  Högre värden tillåts upp till 855 kg/m3 varvid det använda referensbränslets densitet ska rapporteras. Med avseende på bestämning av produktionsöverensstämmelse enligt punkt 6 i dessa föreskrifter ska kraven uppfyllas genom användning av referensbränsle som överensstämmer med en minimi- eller maximinivå på 835/845 kg/m3.

(22)  Samtliga bränsleegenskaper och gränsvärden ska ses över kontinuerligt mot bakgrund av marknadsutvecklingen.

(23)  Ska ersättas med EN/ISO 6245 med verkan från och med tidpunkten för genomförande.

(24)  De värden som anges i specifikationen är ”verkliga värden”. Vid fastställande av deras gränsvärden har man tillämpat villkoren i ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, och vid fastställandet av ett minimivärde har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. Vid fastställandet av ett maximi- och minimivärde är den minsta differensen 4R (R = reproducerbarhet).

Trots denna åtgärd, som är nödvändig av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R, och ett medelvärde i de fall då maximi- och minimigränsvärden anges. Är det nödvändigt att klarläggande om ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen ska villkoren i ISO 4259 tillämpas.

(25)  Intervallet för cetantalet överensstämmer inte med kraven på ett minimiintervall på 4R. Om en tvist uppstår mellan bränsleleverantören och bränsleanvändaren kan dock ISO 4259 användas för att lösa tvisten under förutsättning att man, i stället för enstaka bestämningar, gör upprepade mätningar i sådant antal att precision uppnås.

(26)  Det faktiska svavelinnehållet i det bränsle som används för provningen ska rapporteras.

(27)  Även om oxidationsstabiliteten är kontrollerad är det troligt att produktens livslängd blir begränsad. Leverantören bör rådfrågas när det gäller lagringsförhållanden och livslängd.

(28)  De värden som anges i specifikationen är ”verkliga värden”. Vid fastställandet av deras gränsvärden har man tillämpat villkoren enligt ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, och vid fastställandet av ett minimivärde har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. Vid fastställandet av ett maximi- och minimivärde är den minsta differensen 4R (R = reproducerbarhet).

Trots denna åtgärd, som är nödvändig av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R, och ett medelvärde i de fall då maximi- och minimigränsvärden anges. Är det nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen, ska villkoren i ISO 4259 tillämpas.

(29)  Intervallet för cetantalet överensstämmer inte med kraven på ett minimiintervall på 4R. Om en tvist uppstår mellan bränsleleverantören och bränsleanvändaren kan dock ISO 4259 användas för att lösa tvisten under förutsättning att man, i stället för enstaka bestämningar, gör upprepade mätningar i sådant antal att precision uppnås.

(30)  Den faktiska svavelhalten i det bränsle som används för provning av typ I ska registreras.

(31)  Även om oxidationsstabiliteten är kontrollerad är det troligt att produktens livslängd blir begränsad. Leverantören bör rådfrågas när det gäller lagringsförhållanden och livslängd.

---